# data[].attributes.body
Louise har vist aktiv lytning og viste interessere, hun har været åben og imødekommende, smilede og nikkende undervejs samtalen, hun lænede sig frem imod borgen.

God kommunikation

Selvom hun var færdig med spørgsmålene, som vi havde skrevet ned, blev hun ved med at finde på nye spørgsmål undervejs, for at komme ind i en dybere samtale, for at gruppen har mere at analysere.

Nonverbal øjne kontakt, mimik.

# data[].attributes.body
Observation af borgeren (Alkoholdemens)

Borgeren mødte os med åben- og nysgerrighed. Hun havde en skammel med til hendes ben.

Inden interviewet begyndte, sad borgeren med flettet fingre, mens tommelfingrene drejede rundt om hinanden. Her snakkede vi lidt om, hvad interviewet gik ud på og her fik hun øjenkontakt med os alle, da vi hver især fortalte hvad vores forskellige opgaver var.

Interviewer starter interviewet og borgeren svarer meget åbent. Vi begyndte med åbne spørgsmål, hvortil borgeren svarede åbent og uddybende. Borgeren holder ikke ret meget øjenkontakt med hverken interviewer eller observatørerne. Hun kiggede enten trist ned på sine hænder eller ud i luften. I de sjældne tilfælde hvor borgeren holdt øjenkontakt, var øjenkontakten meget direkte, intents og uden at blinke. Borgeren udtrykker at hun savner nogle at have dybe snakke med og her bliver hun følelsesladet og kigger ned på hendes hænder, der forsat er flettet og tommelfingrene leger. Andre gange så man borgeren flette sine fingre sammen som et puslespil.

Af og til tog borgere en dyb vejrtrækning, som et dybt suk, hvor hun formentlig blev mindet om at hun savnede noget selskab. Borgerens sprog var meget nymoderne og var meget lig det sprog vi unge mennesker bruger i hverdagen. Vi fik et enkelt tilfælde hvor borgere besvarede et spørgsmål med humor og latter. Da interviewer spøg om borgeren har været afhængig af noget, bliver borgeren tavs og der går noget tid før hun svarer, at hun har været afhængig af cigaretter.

Interviewer stillede åbne og lukkede spørgsmål, vores oplevelse var dog lidt anderledes end vi havde forventet. Selvom vi stillede lukkede spørgsmål, så svarede borgeren åbent og meget uddybende. Vores analyse af dette, er at borgeren har manglet nogen at snakke med og derfor har grebet muligheden da den var der.

Borgeren så frisk ud, hendes fysiske helbred så ud til at være godt, på trods af at hun havde en skammel med til hendes ben. Hun var iført blåt tøj, da hendes yndlingsfarve er blå. Hendes hygiejne var ikke tilfredsstillede, hendes hår var uvasket og beskidt, og det kunne ses på afstand.

# data[].attributes.headline
Video om nonverbal og verbal kommunikation

# data[].attributes.subject
Video om nonverbal og verbal kommunikation

# data[].attributes.body
Konflikthåndtering handler om at løse en konflikt. Det kan derfor defineres som en proces, hvor man får begrænset konfliktens negative elementer og i stedet får sat fokus på de positive elementer. Ofte så udvikler konflikter sig, fordi parterne misforstår hinanden og måske tolker informationer og ord forskelligt.

# data[].attributes.body
Grønt stadie:

Trin 1. Uoverensstemmelse

Uoverensstemmelse er det grønne stadie, som er den mildeste form for konflikt. Det kan betragtes som en positiv konflikt eller blive starten på en udviklende konflikt.

Gult stadie:

Trin 2. Problemet bliver personligt

Det gule stadig er konflikter, som begynder at udvikle sig. Her udvikler konflikten sig således at man begynder at blive personlige og glemmer hvad man egentlig var uenige om.

Trin 3. Problemet vokser

Her bliver nye problemer og gamle sager bliver taget op

Trin 4. Man opgiver samtale

Kommunikationen bliver mere upræcis og følelsesladet. Man kommunikerer ikke med hinanden, men om hinanden. Fx ved at bagtale hinanden.

Rødt stadie:

Trin 5. Fjendebilleder

Det oprindelige problem er glemt. De to parter er modpoler. ’’De onde’’ og ’’de gode’’. Man danner alliancer med andre.

Trin 6. Åbenlys fjendtlighed

Man ønsker, at den anden må fejle. Man vil gøre den anden ondt.

Trin 7. Polarisering/Adskillelse

De to parter kan og vil ikke være i samme rum, hvilket resultere i geografisk adskillelse, skilsmisse osv. Der er ikke plads til begge to.

# data[].attributes.body
Dokumentation indeholder den sundhedsfaglige dokumentation, og den gør det muligt at følge op og evaluere på pleje og behandling.

Dokumentationspligt

Det betyder at man har pligt til at dokumenter fx utilsigtede hændelser eller ting som man SKAL dokumentere i forhold til borgeren, både så dine kolleger som måske har samme borger kan se hvad de skal være opmærksomme på, derfor har de pligt til at dokumentere.

# data[].attributes.body
Empati er at have medfølelse med andre. Man kan sagtens have sympati med andre, uden at forstå deres følelser.

Sympati er evnen til at sætte sig ind i andres følelser. Man kan faktisk godt være i stand til at sætte sig ind i andres, følelser uden at have sympati med dem.

# data[].attributes.body
Gensvar er en reaktion på en andens kommunikation. Du kan ved dit gensvar svække eller forstærke kommunikationen med den anden. Du kan også opmuntre den anden til at fortsætte af de linjer, han eller hun er i gang med, eller du kan ændre samtalens retning med udgangspunkt i det gensvar, du giver.

# data[].attributes.body
De åbne spørgsmål:
Hjælper den anden part til at uddybe eller fortælle om et problem eller en situation.
Det er ofte hv-spørgsmål, som hvad, hvorfor, hvordan.
De bruges i situationer, hvor man f.eks. skal lære en borger at kende

De lukkede spørgsmål:
De lukkede spørgsmål giver den anden part mulighed for at svare kort og konkret.
De kan f.eks. bruges i situationer, hvor en borger ikke kan overskue en større samtale eller at man ikke har så meget tid til at tale.

De ledende spørgsmål:
Når der bliver stillet et ledende spørgsmål bliver ordene lidt lagt i munden på den anden part.
Samtidig lægger de ledende spørgsmål op til et bestemt svar.
Det bruges f.eks i situationer, hvor en borger har svært ved at formulere sig.

# data[].attributes.body
AKTIV LYTTING

Som social- og sundhedshjælper eller assistent har du en professionel interesse i at lytte til borgeren – dels skal du høre, hvordan hun eller han oplever sin situation, dels skal du skabe tillid.

Det er også en god ide at holde øje med din opfattelse, at det bliver sagt, er rigtig. Fx med disse spørgsmål:

. Har jeg forstået dig rigtige, når du siger, at …?

. Det, du er vred over, er altså…?

. Dvs. at du synes, at …?

Ar være åben og imødekommende

. Være i øjenhøjde med borgeren

. Smil og nikke undervejs i samtalen

. læne dig lidt frem mod borgerne

. Holde kroppen åben, dvs. undlade at sidder med armene over kors

# data[].attributes.body
Ulvesprog er når man vurdere og anklager den anden part, hører det man vil hører og har svært ved at holde sig til sagen

# data[].attributes.body
Girafsprog er at man i en samtale holder sig på egen banehalvdel og giver udtryk for sine egne behov, holder sig til sagen og lytter til modparten med empati

# data[].attributes.body
Nonverbal kommunikation,

Når vi kommunikerer, handler det ikke kun om, at vi siger ord og lytter til ord. Der foregår meget andet, når to eller flere mennesker taler sammen, kommunikation, som foregår med ord, kalder man verbal kommunikation. Alt det andet kalder man nonverbal kommunikation, dvs. kommunikation uden ord. Det er fx:

. Mimik (ansigtsudtryk)

. Gestik (fagter – at bruge hænderne til at understrege det, man siger)

. øjenkontakt

. Kropsholdning

. Den måde, man er i rummet på, eller sidder på stolen på

. Den måde, man. siger ordene på. Fx om man taler højt eller lavt, eller hvilket tonefald man bruger, om det stiger eller falder osv.

verbal kommunikation

Handler om det, der bliver sagt eller skrevet med ord, og det vigtigt, at du bruger nogle ord der passer til den person du tale med.

alle erhverv er der et fagsprog, som man lærer igennem uddannelsen. Det gælder også for den uddannelse, du er i gang med. Så når du fx taler med dine kollegaer, vil det være almindeligt, at du bruger fagsprog, men når du taler med borgerne, skal du bruge et hverdagssprog.