# data[].attributes.body
Aicha har i lang tid levet tilbagetrukket fra det sociale liv, da hun ikke har følt at hun ville invitere gæster.
Aichas selvfølelse og identitet ligger i at hun som kvinde fra Tyrkiet og mor og hustru skal kunne holde hus og invitere gæster. Smerterne fra osteporosen har begrænset hende meget, og hun er blevet lidt deprimeret.

# data[].attributes.body
Aicha har Osteoporose (knogleskørhed)
Det er en diagnose der ofte rammer ældre kvinder.

# data[].attributes.body
Det er den aldring der sker når vores roller og de forventninger samfundet har til os ændres, når vi stopper på arbejdsmarkedet og bliver pensionister og ikke længere har identitet igennem vores arbejde.
Vi mister status, der er ikke længer brug for os.
Det kan påvirke vores selvtillid og vores selvværd.
Vi har ikke længere identitet igennem vores arbejde.

Når vi bliver ældre vil der også ske ændringer i vores netværk, venner, familie og mennesker fra vores egen genneration mister vi fordi de dør.
Tabet af relationer i vores netværk kan udløse ensomhed og depression.
Det kan betyde tab af livslyst, tabet af vores nære kan ikke erstattes.

# data[].attributes.body
jeg kan som ssa tage en snak med Aicha om hvilke tiltag hun eventuelt har lyst til at gøre for at blive mere social.
Man kunne undersøge i lokal området om der er sociale sammenkomster for kvinder i Aichas aldresgruppe.
En besøgsven igennem røde kors kunne også hjælpe med at bringe Aicha mere i kontakt med andre mennesker.
En snak med hendes mand har  resulteret i at han sagt ja til at hjælpe i hjemmet med rengøring og madlavning, der kan være med til at motivere Aicha til at invitere gæster i et hjem hun kan være stolt af.

# data[].attributes.headline
De frivillige besøgsvenner giver besøgsvenskabet mulighed for at være noget for andre. 

# data[].attributes.subject
De frivillige besøgsvenner giver besøgsvenskabet mulighed for at være noget for andre. 

# data[].attributes.body
andre som frivillig, selv at indgå i en nær relation til et ældre menneske, som for nogle kan udfylde rollen som ven eller som fx bedstemor, og dermed udvides relationen til at blive familiær. De får mulighed for at dele erfaringer med detat leve i et andet land end der, hvor de er vokset op, med et menneske, der ofte har mange års erfaringer med livet som migrant.De får adgang til et netværk af frivillige fra andre lande, hvilket er med til at styrke deres identitet som frivillig.Barrierer for matchning af besøgspar har været ældre og familiemedlemmers krav til besøgsvennens køn eller religion. Det samme gælder besøgsvenners tilsvarende krav til besøgsværten, samt nogle besøgsvennersbegrænsede tidsmæssige ressourcer.Mennesker fra andre lande og kulturer har ikke alle kendskab til eller erfaring med det at indgå i forpligtet frivilligt arbejde. Det kræver derfor løbende opfølgning af projektleder at sikre, at der er regelmæssighed og kvalitet i alle besøgspar.Der er behov for Besøg på Modersmål som supplement til eksisterende kommunale og frivilligt organiserede tilbud og aktiviteter. Kommunalt ansatte i sundhed og omsorg og andre, der har medvirket til rekruttering af ældre med behov for og lyst til at fåen besøgsven, som taler netop deres modersmål, udtrykker entydigt, at de ser et behov for tilbuddet til ældre mennesker, de har svært ved at nå med andre indsatser.

# data[].attributes.body
Min rolle som ssa kan ikke gøre noget ved den biologiske aldring.
jeg kan hjælpe Aicha med at visitere hende til et rehabiliterings forløb.
Det vil hjælpe hende med at styrke muskler der gør hende mere selvhjulpen og der ved også styrker hendes knogler.
Jeg kan i mit arbejde som ssa have en rehabiliterende tilgang til Aicha når jeg kommer til hende. det betyder at hun skal gøre alt det hun selv kan og gerne mere til.
Rehabiliteringsforløbets målsætning følges og evalueres løbende så justeringer kan iværksættes.

Aichas alder diagnose og hendes nedtrykte sindstilstand gør at hendes immunforsvar ikke er så aktivt som det burde være.
Og derfor er det vigtigt at holde fokus på hygiejne og smittekæder, håndsprit og evt handsker hvor behovet er .

# data[].attributes.body
fordøjelsen sørger for at nedbryde maden til næringsstoffer der kan optages i kroppense celler.
Næringsstofferne består af fedt, kulhydrat, vitaminer og proteiner.
Næringsstofferne bruges også til at danne nye celler og vigtige stoffer som hormoner.
fordøjelses processen består af mange faser og processer, der hver især bidrager til at maden kan blive nedbrudt og optaget i  kroppens celler.
Fra vi tygger maden med tænderne og til at den forlader endetarmen går der 6-12 timer og vejen er ca 10 meter lang.
Organernes funktion:
* munden: her tygges maden og spyttet nedbryder kulhydrat.
* Spiserøret: sørger for, at maden kommer fra munden ned i mavesækken vha. bølgebevægelser.
* Mavesækken: Ælter meden og nedbryder protein. Her bliver maden også tilsat saltsyre, som er bakteriedræbende..
* tolvfingertarm: Her tilsættes galde og bugspyt til maden, så både protein, fedt, kulhydrat nedbrydes.
* Leveren: Danner bl.a galde, nedbryder medicin og alkohol og opbygger nye celler.
* Galdeblæren: Opsamler galde, efter den er dannet i leveren.
* Bugspytkirtlen: Danner bugspyt, som indeholder forskellige fordøjelses enzymer, der nedbryder næringsstofferne.
* Tyndtarmen: maden bliver her nedbrudt til at små stykker at den kan vandre fra tarmen og over til leveren igennem en speciel blodåre portåren.
* Tyktarmen: Opsuger vand, salte, og enzymer og holder det tilbage i kroppen. Det er med til at gøre afføringen blød.
* Endetarmen: Når afføringen er klar til at forlade endetarmen sendes et signal, der får os til at gå på toilettet.  hvis afføringen ikke har mulighed for at forlade endetarmen glider den tilbage i tyktarmen og mere vand trækkes ud og afføringen bliver hård og knoldet og det kan give forstoppelser.

Fordøjelsen er meget vigtig for vores velbefindende, vi skal have masser af vand, fiber og motion for at den fungerer bedst muligt.

# data[].attributes.body
Fordøjelsen kan blive påvirket hvis borgeren mangler nogle eller alle tænderne, eller hvis borgeren har gebis.
Maden bliver måske ikke tygget ordentligt.
Er det en meget stillesiddende eller liggende borger kan peristaltikken også være nedsat og forstoppelse kan være en risiko.

# data[].attributes.body
Kredsløbet består af blodkarerne, blodet, hjertet og lymfesystemet.
Kredsløbets opgave er at pumpe blodet rundt i kroppen, og lymfesystemet hjælper med at fjerne overskuddet af væske der er imellem cellerne.
Kredsløbet sørger også for at føre ilt og næringsstoffer ud til cellerne og kuldioxid og affaldsstoffer fra cellerne.
kredsløbet regulerer og fordeler varmen og medvirker til væskebalancen og immunforsvaret.

Blodkarerne.
Vi har 3 forskellige slags blodkar, som danner er net af rør, der findes overalt i kroppen.

Pulsårer.
Pulsårer er blodkar, som blodet løber i, når det forlader hjertet og skal ud til cellerne med ilt og næringsstoffer.
Pulsårer og også kaldet arterier.

Vener.
Vener er blodkar, som bringer blodet tilbage til hjertet, efter at det har været rundt i hele kroppen og aflevere bl.a ilt og næringsstoffer til cellerne.
Venerne er indvendig forsynet med klapper, og vener indgå i venepumpen.

Hårkarnet.
Hårkarnettet er nogle små og meget tynde blodkar, som forbinder pulsårerne med venerne. Det er her i hårkarnettet at ilten og næringsstofferne kan gå ud ad blodbanen og over i cellerne

Hjertet.
Hjertet er vores vigtigste muskel. Det ligger imellem lungerne lige under brystbenet. Det er ca, lige så stort som din knyttede næve.
Hjertet har 4 kamre, 2 forkamre og 2 hjerte kamre.
Hjertets opgave er at pumpe blodet ud i lungerne, så det kan blive iltet og derefter pumpe det iltede blod rundt i kroppen.

Kredsløbet er delt op i det store kredsløb og det lille .
Det store kredsløb udgøres af blodkarerne i hele kroppen.
Det lille kredsløb er de blodkar der går fra hjertet til lungerne og retur igen.
Blodkar der har afgivet ilt er blå og kandes vener med undtagelse af dem fra det lille kredsløb.
De blodkar der indeholder iltet blod er røde.

Puls.
Hjertet slår ca. 60-70 slag i minuttet, når vi er i hvile. Pulsen er det antal hjerteslag hjertet slår i minuttet.
Du kan mærke din puls flere steder på kroppen, bl.a ved håndleddet.

Blodtryk.
Blodtrykket er det tryk blodet yder på blodkarerne i kredsløbet.
Blodtrykket er normalt mellem 120-140/60-90 mmHg

Lymfesystemet
Lymfesystemet består af lymfe, lymfekar og lymfeknuder, og det der det der kaldes kroppens "drænsystem" som fjerne det overskud af væske der er imellem cellerne i kroppen.
Vi har lymfeknuder under armene, i lysken, og ved halsen.
Lymfeknuderne hæver op hvis vi er syge.

# data[].attributes.body
Hjertemusklen bliver svækket, når vi bliver ældre.
hjertet pumper ikke så godt længere. Mange ældre oplever at de bliver hurtigere trætte og forpustede, når de er fysisk aktive.
pulsårerne forkalker og man kan få forhøjet blodtryk og ødemdannelse i benene.
Ved at holde sig fysisk aktiv og sørge for at få pulsen op kan vi styrke hjertemusklen og optagelsen af ilt.
Spis mange grøntsager og undgå rygning og få sunde fedtstoffer så kan man modvirke åreforkalkning.

# data[].attributes.body
skelettet
Vi har 206 knogler, som bliver kaldt skelettet.
skelettets funktion er at sørge for at vi kan holde os oprejste.
Skelettet beskytter vores indre organer fx. hjertet, lungerne og nyrerne.

Knoglernes funktion er også at danne hæfte for musklerne og danne røde blodlegemer
Rygsøjlen ligner et "S" når man seer den fra siden..
S-formen går ryggen stærkere og virker som en støddæmper.
inde i rygsøjlen ligger rygmarven, og fra rygmarven går der nerver til arme og ben og resten af kroppen. Nerverne sender signaler fra hjernen ud til resten af kroppen og tilbage igen.
forenden af knoglen kan der være brusk for at beskytte knoglen mod slid. For at leddene ikke bliver overstrakte er der ledbånd omkring leddene.

# data[].attributes.body
Vi har 3 typer muskler.
* indvoldsmuskler
* hjertemuskel
* skeletmuskler.

Indvoldsmuskler findes i mavesækken, tarmene, blodkarenes vægge, livmoderen, i luftrøreret og mange andre steder.
Man har ikke kontrol over indvoldsmusklerne. fx. tarmbevægelserne- peristaltik.

Hjertemusklen.
Hjertemusklen er en blanding mellem en skeletmuskel og en indvoldsmuskel. Den har vi ikke kontrol over.

Skeletmusklerne
også kaldet musklerne sidder fast på knoglerne ved hjælp af senerene.
Deres funktion er at sørge for at vi kan bevæge os, og de medvirker i varmeproduktionen så vi kan holde varmen.
Musklernes arbejde bliver styret at nervesystemet, og de er under kontrol af vores vilje, da vi selv bestemmer hvilke bevægelser vi vil forestage os.
Hver muskel er opbygget af muskelfibre, som både kan trække sig sammen og slappe af

Musklerne i lårene og balderne er kroppens stærkeste muskler. Man skal være opmærksom på at bruge de stærke muskler i baller og lår når man arbejder, frem for de små muskler i ryggen.
Muskler der ikke bliver brugt, bliver hurtigt trætte, svage og mindre.
Ved at være fysisk aktiv er du med til at holde dine muskler stærke og i god form.

Musklerne i ryggen, muskel korsettet og bækkenbunden.
Muskelkorsettet består bl.a af de små rygmuskler, den dybe tværgående mavemuskel og bækkenbunden.
Ved at styrke alle disse muskler bliver din ryg stærk og du får en rank og flot holdning. bonus, du kan forebygge ondt i ryggen og ryglidelser på sigt.
Bækkenbunden er de muskler der lukker kroppen nedad til. Det er især vigtigt for kvinder at styrke bækkenbunden for at undgå at få problemer med inkontinens. Knibeøvelser kan styrke bækkenbundsmusklerne.

# data[].attributes.headline
Skelettet, knogler, muskler, led og ledbånd, aldersforandringer

# data[].attributes.subject
Skelettet, knogler, muskler, led og ledbånd, aldersforandringer

# data[].attributes.body
Fra 30 års alderen begynder vores knogler at afkalke.
Vi mister mere knogle væv, end vi gendanner.
Brusken i leddene bliver også tyndere, og hvis den slides væk kommer der smerter og det kaldes slidgigt.
Leddene bliver mere stive og usmidige og det bliver sværere at udføre dagligdags aktiviteter.
Musklerenes styrke og udholdenhed  aftager.

# data[].attributes.body
Huden er kroppens største organ med en overflade på 2 m2 og den vejer ca.4,5 kg.
Huden har forskellige tykkelser fx. tynd på øjenlågene og tykkere på hælene.
Hudens opgave er at
* beskytte os mod stød slag microorganismer, kemiske stoffer og sollys.

* danne D-vitamin der beskytter os og styrker immunforsvaret.
* være et vand og fedt depot.
hjælpe os med at holde på varmen når vi fryser og komme af med varmen når vi sveder.
* være et sanse organ, hvor vi kan mærke smerte, berøring, kulde og varme.
* være kommunikations middel, når vi har det dårligt er vi blege. er vi syge er vi måske røde i huden.
følelsesmæssigt kommunikerer og viser vi også følelser igennem huden.

# data[].attributes.body
Bliver rynket, tyndere og mindre elastisk med alderen.
sved og talg kirtlers produktion aftager bliver huden mere tør og følsom.
Kløe kan opstå og huden har lettere ved at sprække.
Der kan komme brune pletter i huden, det skyldes at huden har været udsat for sol.

# data[].attributes.body
i videnskaben findes den normale aldring ikke.

Det som vi kender og anerkender som normal aldring indebærer at:

i hårløget (foliklen) holder melanocytterne op med at producere melanin( hårets farve) og håret bliver hvidt og gennemsigtigt og ses som værende gråt. Håret ændrer også struktur og bliver mere stift, tørt og glansløst.

Huden mister sin elastisitet pga. huden bliver mere tør, forårsaget af en lavere talg produktion. Man får rynker og huden virker tyndere, især hvis vægten lav.

Holdningen bliver mere foroverbøjet, gangen og bevægelserne langsommere og stemmen kan også blive svag og lidt dirrende.

Hukommelsen er heller ikke altid lige skrap og det samme gælder for synet, der ofte har udfordringer med grå eller grøn stær.

Fødderne har have problemer med knyster og nedfalden forfod, der gør det svært at gå de ture eller deltage i det sociale man har lyst til.
Måske har man gigt der gør det svært og smertefuldt at bevæge sig

# data[].attributes.body
Når vi trækker vejret får vi tilført ilt til kroppen og når vi ånder ud kommer vi af med affaldstoffet kuldioxid.
ilten er nødvendig for cellernes stofskifte, og kuldioxid kommer fra forbrændingsprocessen.

De øvre luftveje
* Næsen/næsehulen
* mundhulen/svælget
* Struben

De nedre luftveje.
* luftrøret
* bronkier
* brokioler
* lungeblærerne

Normalt trækker vi vejret lydløst, og vi bruger åndedrætsmusklerne.
Luften løber fra næsen og ender i lungeblærerne også kaldet alveolerne, det er også her at ilten går over i blodet og kuldioxid går fra blodet og over i lungeblærerne.
Alveolerne ligner en klase vindruer og raske alveoler er elastiske.
Det meste af vores luftveje har små fimrehår på indersiden for at forhindre at microorganismer og andre urenheder kommer ned i lungerne.
Fimrehårene fanger urenhederne og det skubbes op i munden hvor det synkes med spyttet.

# data[].attributes.body
Fra vi er 25 år, begynder vores lungefunktion at falde.
Lungeblærerne bliver mindre elastiske og brystkassen stivere.

# data[].attributes.body
Aicha har ikke en dåbsattest da hun er muslim, men hun har en fødselsattest.

# data[].attributes.body
Handler om hvordan vi føler os, og om hvordan vi håndterer det at blive ældre. Hvordan har vi håndteret de tab og udfordringer vi har haft igennem livet.

Hvordan ser jeg mig selv som  værende et ældre menneske?har jeg opnået det jeg gerne vil i mit liv?
er der noget jeg fortryder?
Den psykiske selvopfattelse har også stor påvirkning på den fysiske alders opfattelse.

Psykologisk er man gammel, når man opfatter sig selv som gammel, eller når omgivelserne betragter en som så gammel, at man i deres holdninger spejler et gammelt menneske. I de fleste samfund opfattes mænds og kvinders alderdom forskelligt.

Inden for psykologien betragter man alderdom som en proces, hvor vi så at sige 'vokser os gamle'. Der er altså ikke en bestemt aldersgrænse for, hvornår vi er gamle. Der er snarere tale om, at vi som mennesker på forskellig vis forandrer og udvikler os over tid.

# data[].attributes.body
Aicha har haft det meget dårligt med at hun ikke mestrede at holde hjemmet, sådan som hendes kultur sætter normerne for hvad en kvinde skal kunne.
Hun fik en lille depression som fik hende til at miste appetitten og hun tabte 10 kg.

# data[].attributes.body
Er med til at styre de fleste funktioner i kroppen.
Nervestysystemet består af :

* Centralnervesystemet, som bl.a indeholder storhjernen, lillehjernen og rygmarven.
* Det perifere nervesystem, som indeholder alle de nerver, der udgår fra hjernen og rygmarven.

Nervesystemet består af mange milioner af nerveceller, der er forbundet med hinanden på kryds og tværs.
Nervesystemet styrer de handlen vi selv vælger at udføre.
Men nervesystemet styrer også mange af de ting der foregår inde i vores krop, som vi ikke selv skal bestemme, fx hvor hurtigt vores hjerte skal slå.
Nervesystemet kan opdeles i det bevidste og det ubevidste nervesystem.
Nervesystemets opgave er at:
* sørge for at vi gør det der er bedst for os afhængig af hvilken situation vi er i, fx tager varmt tøj på når vi fryser eller går i seng når vi er trætte.
* gøre os i stand til at tænke og huske.
* sørge for at vi kan lære at tale, regne og finde vej
* sørge for at kroppen har det godt.

# data[].attributes.body
Nervesystemet reagerer langsommere, og det betyder at vi er længere tid om at lære nyt og at vi ikke er så hurtige til at opfatte og handle på ting.

# data[].attributes.body
Kønsorganernes funktion er at medvirke til seksuel aktivitet og forplantning.
De kan deles op i ydre kønsorganer, dem der er synlige og de indre som er usynlige.

Kvindens indre kønsorganer.
De består af æggestokkene, æggelederene, livmoderen og skeden.
Æggestokkene danner det kvindelige kønshormon østrogen, som har betydning for menstruationscyklus.
I æggestokkene ligger forstadier til æg. De modner hver måned og bliver frigivet i forbindelse med æggeløsningen, derefter blive det opfanget af æggestokken og ledt gennem æggelederen til livmoderen.
Hvis ægget bliver befrugtet af en sædcelle på vejen sætter det sig fast i livmoderslimhinden og det begynder at dele sig og blive til et foster.
Hvis ægget ikke bliver befrugtet udstødes det sammen med slimhinden som en menstruation.

Kvinder har menstruation fra 13 års alderen til ca.50 års alderen.

Ydre kønsorganer.
Klitoris, kønslæber, og skedeåbningen udgør de ydre kønsorganer hos kvinden.
De kan se meget forskellige ud, især kønslæberne kan se meget forskellige ud.
Fødsler kan også have påvirket udseendet.
Området omkring klitoris og slimhinden er meget følsomt.

# data[].attributes.body
Jeg kan som ssa støtte op om at Aichas selvtillid og selvværd vokser, ved at bruge anerkendende og motiverende kommunikation.
At jeg sætter mig i øjenhøjde med hende og små berøringer og rolig omsorgsfuld stemmeføring.
Fokusere på det der er godt i hendes liv, og tale det gode op så det fylder mere.

# data[].attributes.body
Indre kønsorganer
De består af testiklerne, bitestikler, sædlederen, sædlederen, sædblæren, og blærehalskirtlen (prostata)
Testiklerne producerer det mandlige kønshormon testosteron og danne sædceller, som derefter bliver opbevaret i bitestiklerne.
Ved sædafgang bliver sædcellerne ført gennem sædlederen og videre ud gennem urinrøret. På vejen ud bliver sædcellerne tilført væske fra sædblæren. Væsken bliver produceret i blærehalskirtlen.

Ydre kønsorganer.
De udgør Penis med urinrør og pungen. Mænds penis varierer meget i størrelse og udseende.
Den yderste spids af penis kaldes glans, den er næsen dækket af forhuden, hvis manden ikke er omskåret.
Bakterier kan gemme sig under forhuden.
Penis Glans svarer til kvindens klitoris, og den er meget følsom.
Manden kan får eriktion, dvs stivhed og rejsning af penis, når han er seksuelt opstemt, det kan også ske når han ikke er opstemt, fx morgenrejsning. Dette kan også skyldes fyldt blære.

# data[].attributes.body
Mænd og kvinder producerer mindre hormon med alderen og det kan resultere i problemer med tørre slimhinder og mænd kan have svært ved at komme af med vænnet og de kan have svært ved at få rejsning.

# data[].attributes.body
Hormonerne dannes i vores kirtler og de er med til at styre kroppens funktioner.
* hypofysen: fungerer som kroppens overordnede center for produktion af hormoner. Den er også et kontrol center for de øvrige kirtler der laver hormoner.

* skjoldbruskkirtlen: danner hormoner der styrer stofskiftet.
* binyrerne: danner bl.a kortisol som er kroppens " stresshormon" samt adrenalin og noradrenalin som er kroppens "kamphormoner"
* bugspytkirtlen: danner bl.a hormonet insulin som har betydning for sukkerbalancen i kroppen.
* æggestokkene: danner bl.a hormonet østrogen, der har betydning for at kvinden udvikler kvindelige kønstræk.
* testiklerne: danner testosteron, der har betydning for at manden udvikler mandlige kønstræk og producerer sædceller.

# data[].attributes.body
Nyrene, urinlederne, urinrøret, urinblæren udgør urinvejene
urinvejenes funktion er at:
* rense blodet for affaldsstoffer og danne urin.
* regulere kroppens vand og saltindhold.
* danne hormoner der har betydning for dannelsen af røde blodlegemer og D-vitamin.
* rense blodet for giftstoffer og medicin
* udskille affaldsstoffer og overskydende væske via urinen.

Nyrerne.
De 2 nyrer vi har er et utrolig godt rensnings anlæg.
Når blodet løber igennem rensningsanlægget bliver det filtreret af milioner af minifiltre, og der dannes urin.
Det sker 24 timer i døgnet.

Vandladning.
Urinen løber fra nyrerne gennem urinvejene og ned i blæren.
Når der er samlet 200-300 ml urin vil vi føle trang til at lade vandet(tisse).
Når vi har vandladning løber urinen fra blæren via urinrøret og ud af urinrørsåbningen·
Vi har en lukkemuskel i urinrørsåbingen vi selv kan styre, og selv bestemme hvornår urinen skal komme ud af blæren.

Urinrøret er ca 4 cm langt hos en kvinde og ca. 20 cm langt hos en mand.

Urin.
* er en klar gennemsigtig væske
* normal mængde er 1-1 1/2 liter i døgnet.
* består af affaldstoffer, som er opløst  vand.

Væskebalance.
Der skal være balance imellem den væske vi indtager og den væske der udskilles via sved og urin.
vi skal drikke 1 1/2 -2 liter væske i døgnet.
hvis urinen har en mørk gul farve kan det være tegn på væske mangel.
Ved hjælp af et væske skema kan man registrer og konstatere hvor meget en borger har drukket i løbet af en dag.

# data[].attributes.body
Nyrerne bliver med alderen dårligere til at udskille affaldstoffer, og medicin kan ophobe sig i kroppen.
Kvinder kan få problemer med at holde på vandet og mænd kan have problemer med at komme af med vandet pga. prostata der omkranser urinrøret vokser og klemmer på urinrøret.

# data[].attributes.body
Hun er 73 år. Hun kom fra tyrkiet i 60'erne.
Hun bor i eget hjem sammen med sin ægtefælle.
Hendes livsstilssygdom er osteoporose.
Hendes funktionsevne tilstand er 2, hun har brug for ret meget rehabiliterende hjælp.
Hun har mange smerter.

# data[].attributes.body
Synssansen er knyttet til øjet.
Øjet indeholder nogle sanseceller, der sidder på nethinden, og de opfanger synsindtryk, der bliver sendt videre gennem synsnerven til synscenteret i hjernen.

Hornhinden er den yderste hinde på øjet. Regnbuehinden(iris)
bestemmer øjenfarven, og pupillen, der ses som en sort prik er i virkeligheden et hul, hvor lyset går igennem ind til linsen.

# data[].attributes.body
i 40 års alderen bliver synet gradvist dårligere og det bliver nødvendigt med læse briller og med tiden briller med flydende overgang.

# data[].attributes.body
Høresansen er knyttet til øret.
Øret er opdelt i tre, det ydre øre, mellemøret og det indre øre.
* Øret består yderst af øremuslingen og øregangen.
i øregangen er der hår og ørevoks og for enden af øregangen findes trommehinden.
* i mellemøret findes 3 små øreknogler, og i det indre øre findes sneglen, der indeholder væske som opfanger lyden og sender den videre til hjernen gennem nervebanerne.
* det indre øre indeholder labyrinten, de er knyttet til ligevægtssansen.

# data[].attributes.body
Med alderen nedsættes antallet af høreceller, det resulterer i at mange får svært ved at høre de høje toner først og dernæst de dybe toner. Et høreapparat bliver en god hjælp.

# data[].attributes.body
Denne sans er knyttet til næsen.
Øverst i næsen sidder sanseceller , der kan opfange duftindtryk. Duftstofferne i maden opfanget af sansecellerne i næsen.
Dette mærker vi når vi er forkølede så smager maden næsten ikke af noget.
vi mennesker har heldigvis den evne at vi hurtigt kan vænne so ti en lugt fx. armsved, så vi ikke længere registrerer den.

# data[].attributes.body
Vi mister med alderen nerve ender i næsen og vi producerer mindre slim. Slimet er med til at holde på lugten so vi kan opfatte den.
sygdomme, rygning og skadelige partikler er med til at nedsætte lugtesans.
Nedsat smags og lugtesans er med til at nedsætte interessen for mad. Samtidig er der risiko for at vi ikke kan lugte røg og gas.

# data[].attributes.body
Smagssansen er knyttet til tungen og smagsløgene, som er de sanseceller der er i stand til at opfatte sangen af det, vi har i munden.
Vi kan smage sødt, surt, salt og bittert.  Vi smager ikke alene med tungen men også med lugtsansen, da smagsans er tæt forbundet med lugtesansen. Duftene i maden bliver registreret i næsen.

# data[].attributes.body
Da antallet af smagsløg falder med alderen, reduceres også evnen til at smage maden. mængden af spyt nedsættes, det kan give mundtørhed.
Mange kan salte maden for meget eller blive ekstra glade for søde sager eller kager.

# data[].attributes.body
Følesansen registrerer berøring, tryk, smerte, kulde og varme samt om noget er hårdt, blødt, glat eller vådt.
sanscellerne der, hører til følesansen findes i huden. hvis følesansen påvirkes for hårdt, kan det opleves som smerte.
Massage kan virke afslappende.

# data[].attributes.body
Følesansen i huden kan svækkes og det er især temperatur og smertesansen der svækkes.
Mange ældre der bliver alene oplever hudsult og det kan påvirke dem psykisk og fysisk.

# data[].attributes.body
Ligevægtssansen er knyttet til labyrinten, der findes i det indre øre.
Den gør os i stand til at mærke hvad der er op og ned og om står stille eller i bevægelse.

# data[].attributes.body
Mange ældre lider af svimmelhed, der kan skyldes at ligevægtssansen bliver svækket med alderen.
Der kan også være andre årsager til svimmelhed, fx væske mangel og bivirkninger fra medicin.
Ligevægtssansen er knyttet til labyrinten, der findes i det indre øre.
den gør os i stand til at mærke hvad der er op og ned, og om vi står stille eller bevæger os.

# data[].attributes.body
Denne sans befinder sig i alle vores muskler og led.
Sansen er med til at stabilisere leddene og registrere kroppens stilling gennem musklernes og leddenes stilling.
Sansen arbejder ofte sammen med synssansen og berøringssansen på den måde at man kan danne sig et billede af sig selv og sin krop- i forhold til hvor man befinder sig..
Muskel-led sansen hjælper os, hvis vi er ved at falde fordi kroppen er i stand til at genvinde balancen ved at justere på musklernes og leddenes stilling.

# data[].attributes.body
Muskel led sansen bliver generelt svækket med alderen.
Der opstår et behov for at bruge synet til at kompensere eller udligne.
Den ældre for en ændret kropsopfattelse og kropsbevidsthed og det kan resultere i en større risiko for at falde.