# data[].attributes.body
No hi ha supervisió dins l'equip i en aquest cas hagués sigut primordial que existís. De Vicente, I (2012) parla de la importància de la supervisió dins l'àmbit professional, fomentant una mirada des d'un altre "lloc" que implica una visió més completa i objectiva, amb menys implicació emocional.

# data[].attributes.body
Hi ha un conflicte entre protegir a la usuària i no tenir en compte el que ella vol realment, o bé fer el que vol la usuària saben que això implica posar-se en perill a ella mateixa. Tot i això hi ha un punt clau on realment no només és posa en perill a ella mateixa sinó que posa en perill a la resta, ja que com es comenta al cas pràctic la senyora en alguna ocasió s'ha arribat a deixar el foc encès.

# data[].attributes.body
El dilema ètic principal, continuant amb la definició de dilemes que exposa Banks S.(1997), és la vulneració del seu dret d'autonomia i autodeterminació, ja que es pot considerar que els professionals limiten els seus drets pel seu estat de salut mental.

Els treballadors que intervenen tenen un problema ètic vinculat a què han de prendre decisions que posen en conflicte l'atenció i cura, contra permetre a la usuària el seu dret a decidir el que ella prefereix.

# data[].attributes.body
El cas mostra que hi ha una separació entre el que manifesta que vol la usuària (que és estar sola i desvinculada dels serveis) i la voluntat dels professionals que és la de protegir, cuidar i atendre a la usuària.
Tenint com a base la possible falta d'informació i detalls per la longevitat del cas ila seva casuística, no se sap quin grau d'escolta activa i respecte a les seves decisions s'ha portat a terme, només s'observa que s'ha prioritzat la seva cura física per les lesions i falta de pes, però no es menciona l'atenció mental i social ni quin és el pla d'atenció integral de la persona.

# data[].attributes.headline
Les bases del codi deontològic de treball social i els principis ètics bàsics

# data[].attributes.subject
Les bases del codi deontològic de treball social i els principis ètics bàsics

# data[].attributes.body
En el transcurs del cas s'observa la vulneració dels principis bioètics com l'autonomia, el benestar i la justicia.

Trencant amb el model mèdic hegemònic, per exemple  el principi d'autonomia recull la capacitat del malalt per conèixer i poder decidir. Tot i que al final del cas se li permet l'alta voluntària, durant tot el cas les seves decisions no són completament lliures. Per exemple, en el moment de decidir si ingressar a la residència, accepta però per la insistència, no per voluntat pròpia.

En quant el principi de beneficència, que tracta de fer el bé i que tot el procediment de diagnòstic i terapèutic sigui segur i efectiu, es pot presenciar que, tot i que no sigui de forma voluntària, i tenint en compte la dificultat d'aquest cas, l'actuació que es porta a terme no és del tot efectiva ni segura, ja que la usuària acaba sent ingressada molts cops i empitjora el seu estat, fet que mostra que la intervenció podria efectuar-se d'una altra manera que beneficiés més per al cas concret d'aquesta usuària.

En canvi, no es vulnera el principi de no maleficència, que principalment és no causar danys al pacient, i que qualsevol acció mèdica estigui sempre a favor dels beneficis, ja que en cap moment hi ha una sobre medicació per part dels professionals, tot i que la usuària demanava que li augmentessin la dosis.

En últim lloc, el principi de justícia també es respecta, pel fet que es té en compte a la usuària, no es vulnera la seva dignitat, tot i ser una circumstància complexa, els professionals intenten actuar de la forma que consideren més justa i millor, tot i que el resultat no sigui el que poguessin esperar.

En conclusió, com a equip professional es complex pensar en com protegir a la persona, alhora que tractes de prendre decisions que mantinguin o millorin el seu estat sigui físic, mental, psicològic o social.

# data[].attributes.headline
Proposta 1. Necessitat de la figura del supervisor

# data[].attributes.subject
Proposta 1. Necessitat de la figura del supervisor

# data[].attributes.body
La figura del supervisor implica que un altre professional qualificat pugui observar la situació amb distancia, estant aliè a la implicació emocional que té la treballadora social. Vicente I. (2012) exposa que la figura de supervisor té una visió externalitzada del cas. A l'haver estat un cas tan prolongat en el temps, les decisions de les diferents professionals estan influenciades per l'historial. Si hagués intervingut la figura del supervisor en el moment que s'acudeix al jutjat, s'hauria avaluat el cas i possiblement no s'hauria de repetir la situació d'anar alternant serveis sense cap acció coordinada entre serveis.

# data[].attributes.headline
Proposta 2. Tècniques de recopilació d'informació

# data[].attributes.subject
Proposta 2. Tècniques de recopilació d'informació

# data[].attributes.body
La supervisió inclou l'anàlisi i el repàs del cas, i tenir en compte que s'analitza la interacció i treball conjunt de totes les persones implicades. Vicente I. (2012) menciona diferents tècniques, ressaltar el "diari professional", el recull dels diaris de tots els professionals que han intervingut en el cas ofereix conèixer la totalitat del cas sense oblidar detalls i a més conèixer les decisions preses.

# data[].attributes.headline
Proposta 3. Atenció domiciliària voluntària

# data[].attributes.subject
Proposta 3. Atenció domiciliària voluntària

# data[].attributes.body
Analitzant la trajectòria del cas, la usuària no ha pogut decidir lliurement que vol o realment necessita.
Es proposa que la usuària rebi atenció domiciliària constant, però escollida per ella conjuntament amb l'acompanyament de la treballadora social. Així es confirma que aquesta persona rebrà atenció constant i completa, però respectant el seu dret a decidir.

# data[].attributes.body
Ressaltar la importància d'aplicar el Model Centrat en la Persona, un model que reuneix l'atenció completa de la persona, no només l'atenció física i la protecció pel perill d'accident. És un model que posa com a base l'atenció completa, i que per la usuària suposaria que els professionals entenguin com a prioritat la voluntat que té d'estar en casa i la necessitat de seguretat que necessita.
Evidentment, mantenir l'atenció a la seva salut física però adaptada a la seva voluntat de romandre al domicili.