# data[].attributes.body
Du kender sikkert følelsen af at nyde den første, varme forårssol. Både planter, dyr og mennesker har brug for lyset, men på hver sin måde. Solens lys har stor betydning for livet på Jorden.

I dette forløb skal I læse om energien i solens lys og arbejde med, hvorfor sollyset er vigtigt for dyr og planter. I skal også arbejde med, hvordan dyreliv og planteliv bliver påvirket af årstiderne.
I vil i forløbet komme til at lave forsøg med fotosyntese og aktiviteter, hvor I skal lave modeller, der viser, hvordan årstiderne skifter. Igennem hele forløbet skal I i klassen arbejde med at lave en prezi, der viser klassens arbejde og nye viden

# data[].attributes.body
1. ​​Lav sammen i klassen en nøgleordsstafet med fokus på ordene lys og liv.

# data[].attributes.body
Efter nøgleordsstafetten med fokus på ordene lys og liv skal eleverne parvis placere nøgleordene i forskellige kategorier, som du har udvalgt. Til  nøgleordsstafetten om lys og liv kunne kategorierne fx være:

1. ​Kunstigt

2. Naturligt

3. Planter

4. Dyr og mennesker

Det er også en god idé at lave en restkategori til de ord, der ikke kan placeres​ i de øvrige fire kategorier.

# data[].attributes.body
Opret i fællesskab i klassen en prezi, der skal beskrive lysets vigtighed for livet på jorden. I kommer til at tilføje indhold til jeres prezi igennem hele forløbet.

Prezien kan komme til at indeholde følgende:

Billeder, film og tekst  der viser elevernes tilegnede begreber og viden fra forløbet.

Elevernes spørgsmål, tanker og overvejelser.

Resultater fra aktiviteterne i forløbet.​

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Three powerful tools with one powerful goal:
help you communicate better.

Prezi is good for business
For Business

Prezi is smart for education

Meet just a few of our 100 million customers

Every way for you to engage and connect

Present in person with moving, zooming presentations that grab attention and keep it.
Presentations

Record async videos or deliver presentations live over video call.
Videos

Send out interactive charts, infographics, and more.
Infographics

Ready to make your big impact? We are.

# data[].attributes.attachment_link.title
Presentations and videos with engaging visuals for hybrid teams | Prezi

# data[].attributes.attachment_link.description
Welcome to Prezi, the presentation software that uses motion, zoom, and spatial relationships to bring your ideas to life and make you a great presenter.

# data[].attributes.body
Nu har I tænkt over, hvad ordene lys og liv betyder og har med hinanden at gøre. I klassen har I også startet på jeres fælles prezi. Næste skridt er at læse om solens lys.

Sådan skal du læse teksten

1. Læs i par teksten om solenergi.

2. Lav tekstens læseguides, imens I læser.

3. Hav fokus på:

1. Hvordan vi får energi ud af solens lys.

2. Hvad vi bruger solens lys til.

Klassens prezi:

1. Tal i klassen om, hvilken ny viden I har fået, eller hvilke nye begreber I har lært efter at have læst teksten.

2. Tilføj den nye viden eller begreber til jeres prezi

# data[].attributes.attachment_link.title
Clio · Solenergi – et undervisningsmateriale til naturteknologi mellemtrin

# data[].attributes.body
Hvad har en plante brug for?

Nu har I tænkt over, hvilken betydning lys og liv har, og I har læst en tekst om solens energi. Næste skridt er at arbejde med planters fotosyntese. I skal se på en model af fotosyntesen og lave tre forskellige aktiviteter om emnet.

Levende planter

1. Tal sammen to og to om, hvad I mener, en plante har brug for for at kunne leve. Skriv jeres svar i skrivefeltet.

2. Gennemgå jeres svar sammen i klassen.​

Hvad en plante har brug for for at kunne leve: Skriv det ned i jeres hæfte.

# data[].attributes.body
1) Læs i par den korte tekst om fotosyntesen længere nede på denne side, og se på billedet.

Fotosyntese - tekst.
Fotosyntesen er en proces, der sker inde i planter. Planter laver fotosyntese for at danne sukker. De har brug for sukkeret til at kunne vokse og leve. I fotosyntesen bruger planten sollys, CO₂ og H₂O til at lave sukker og O₂.

H₂O er den kemiske måde at skrive vand på. En plante bruger vand i fotosyntesen. Den får vandet fra jorden. Planten suger vandet op igennem sine rødder.

CO2 hedder også carbondioxid. Der er carbondioxid i luften omkring os, og der er carbondioxid i den luft, vi udånder. En plante bruger carbondioxid, når den laver fotosyntese. Planten optager carbondioxid igennem små åbninger i dens blade.

I fotosyntesen bruger en plante energien i Solens lys til at lave sukker. Planten kan ikke lave fotosyntese uden Solens lys. Solens lys bliver optaget af plantens grønne blade. Det er også i bladene, at fotosyntesen sker.

O₂ hedder også ilt og oxygen. I fotosyntesen laver en plante både sukker og oxygen. Men planten har ikke brug for oxygen. Derfor sender

planten oxygenet ud i luften.

En plante laver fotosyntese for at få sukker. Den skal bruge sukkeret til at vokse og leve.

Fællesdiskussion:

1. Hvorfor laver planter fotosyntese?

2. Hvor i planten sker fotosyntesen?

3. Hvad har planter brug for for at kunne lave fotosyntese?

4. Hvordan optager planten CO₂, H₂O og sollys?

# data[].attributes.body
Undersøg, hvordan planter vokser, når de får en smule lys

Baggrund:
Planter kan ikke se, men de ved alligevel, hvor solen er. Stænglerne bevæger sig mod sollyset for at få lys nok til fotosyntesen.

Jeres forsøgsopstilling kan komme til at se ud som på billedet. Her er skoæskens låg fjernet, og man kigger ind i den mørke æske. Kan jeres planter også finde vej ud gennem labyrinten?

# data[].attributes.body
Lav en simpel undersøgelse af, hvordan planterne laver ilt ved fotosyntesen.

Baggrund

Planter er helt fantastiske. De kan nemlig selv lave den energi, de har brug for for at kunne leve. Det gør de ved at lave fotosyntese. Fotosyntesen er en proces, hvor planterne optager sollys og laver sukker. Sukkeret er planternes energi, som de bruger til at leve. Under fotosyntesen frigiver planterne ilt ud i den luft, som mennesker og alle andre dyr indånder. Find nogle vandplanter, og se fotosyntesen med egne øjne.

# data[].attributes.body
Tegn en model af fotosyntesen.

Baggrund

Planter laver fotosyntese for at danne sukker. De har brug for sukkeret for at kunne leve. Fotosyntesen foregår i planternes blade.
En tegnet model kan være en god måde at forklare en proces på. En tegnet model kan skabe overblik og kan hjælpe til at forstå svære begreber. Det kan derfor være en god idé at tegne en model af fotosyntesen.

Sådan gør du:

1. Tegn en model af en plante.

2. Skriv, hvilke stoffer der kommer ind i og ud af planten, og lav pile, der viser, hvor de kommer ind eller ud af planten.

3. Gå sammen i par.

4. Fortæl på skift til hinanden, hvad jeres model viser.

5. Sammenlign jeres modeller, og tal om:

1. Er der nogen forskelle på jeres modeller?

2. Har I begge alle dele, der er med i fotosyntesen, med på jeres model?

3. Ville I tegne den anderledes, hvis I skulle tegne en model af fotosyntesen igen?

Evaluering

Tal i klassen om, hvad I lærte af at tegne fotosyntesen i stedet for kun at læse om den eller tale om den.

# data[].attributes.body
Klassens prezi

1. Tal sammen i klassen om, hvilken ny viden eller nye begreber I har fået fra teksterne og aktiviteterne om fotosyntese.

2. Tilføj billeder, film, tekst og/eller resultater til klassens prezi.

# data[].attributes.body
Nu har I arbejdet med planternes fotosyntese. Det næste, I skal arbejde med, er, hvordan lys og liv bliver påvirket, når årstiderne skifter. I skal lave to forskellige aktiviteter om årstiderne på Jorden. Til sidst skal I se en animation, der viser, hvorfor vi har årstider.

Opgave 1:
Vis årstiderne med en globus.

Baggrund:
Nogle mennesker tror, det bliver sommer, når Solen er tæt på Jorden. Men hvorfor er det så vinter på Antarktis, når Grønland oplever sommer? Begge steder ligger jo på Jorden og har ca. samme afstand til Solen. Nej, forklaringen er en helt anden.
Med en model af Jordens bevægelse omkring Solen kan vi vise og forstå, hvorfor vi har årstider på Jorden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Undersøgelse - vis årstiderne ved et globus

# data[].attributes.attachment_link.title
Vis årstiderne med en lommelygte - forsøg 2 elevark

# data[].attributes.body
Et døgn og et år.

Se medielinket "Dagens længde":

1. Tal med din sidekammerat om, hvad animationen viser om, hvorfor årstiderne skifter.

2. Tal med din sidekammerat om, hvilke aktiviteter mennesker og dyr laver på forskellige årstider, evt. ud fra følgende spørgsmål:

1. Hvornår får dyr unger?

2. Hvornår sår landmanden?

3. Hvorfor smider nogle træer bladene?

Opsamling:

Klassens prezi

1. Tal i klassen om, hvilken ny viden I har fået om, hvilken betydning det har for lys og liv, at årstiderne skifter.

2. Tilføj billeder, film, tekst og/eller resultater til klasses prezi.

# data[].attributes.body
I har nu arbejdet med solens lys, fotosyntese og årstider. Tal sammen to og to om nedenstående spørgsmål. Skriv jeres svar ned:

1) Under hvilke årstider kan planterne bedst lave fotosyntese?

2) Hvorfor kan planter ikke lave fotosyntese lige meget hele året?

3) Hvordan kan man se på planterne, at de bliver påvirket af de forskellige årstider?

# data[].attributes.body
Klassens prezi

1. ​Se sammen i klassen på jeres prezi.

2. Tal sammen to og to om:

1. Hvad har I arbejdet med i dette forløb?

2. Hvad har I lært i dette forløb?

3. Skriv tre ting ned i skrivefeltet nederst, som du gerne vil vide mere om i forhold til emnet lys og liv.

4. Tal i klassen om, hvad I har skrevet, I gerne vil vide mere om.

Tre ting om lys og liv, som jeg gerne vil vide mere om:

# data[].attributes.body
Velkommen til LEGO Build the Change! Et forløb, hvor børn fra hele verden finder på kreative idéer til en bedre fremtid og deler dem med de voksne, der træffer beslutninger for vores klode. Emnet, som vi skal udforske, er klimaforandringer, og hvordan forandringerne påvirker det, man kalder biodiversitet.

Tal om disse spørgsmål sammen i klassen, inden I ser filmen.

Hvor mange kender LEGO?

Hvad kan man bruge LEGO klodser til?

Hvad betyder ordet klimaforandringer?

Hvad betyder ordet biodiversitet?

Se filmen

Efter filmen:

Hvor mange af jer er glade for natur, planter og dyr?

Hvad kan I godt lide ved det?

Har I hørt om, at andre er bekymret for naturens fremtid?

Hvilke bekymringer har I hørt andre have?

# data[].attributes.body
I dag skal I tale om, hvad der sker, når dyrenes habitater forandrer sig, og når ressourcer som mad og vand forsvinder.

Tal om disse begreber inden I ser videoen:

Hvad er et habitat?

Hvad er klimaforandringer?

Se filmen

Efter filmen

Tal sammen om videoen:

Havde I allerede hørt om, at isbjørnene mistrives?

Hvorfor har isbjørnene det så hårdt?

Hvad er der sket med deres habitat?

# data[].attributes.headline
Klassens tanker om isbjørnes udfordringer

# data[].attributes.subject
Klassens tanker om isbjørnes udfordringer

# data[].attributes.body
Lav en håndsoprækning i klassen på nedenstående spørgsmål:

Tal sammen i klassen om følgende:

Var klassens svar, som I havde forventet?

Hvorfor tror I, der er forskel på, hvordan I svarer i klassen?

Hvorfor tror I, elever andre steder i verden svarer anderledes end jer?

# data[].attributes.body
Dyk ned i, hvordan tigre, bier, havskildpadder eller dyr i jeres lokalområde påvirkes af klimaforandringerne, og hvordan vi kan hjælpe dem. I skal vælge et af dyrene:

a) Tigre
b) Bier og andre insekter
c) havskildpadder
d) dyr i jeres lokalområde

Bagefter finder I informationen til til jeres dyr + jeres opgave

# data[].attributes.body
I dette casestudie om bier og andre bestøvere lærer I mere om deres habitat, og hvordan klimaforandringerne påvirker dem.

Sidste gang kiggede I på, hvordan klimaforandringerne påvirker habitater og dyrene, der bor der. I dag skal I arbejde på idéer, der kan hjælpe en særlig gruppe af dyr: nemlig bierne og andre bestøvere.

Tal om betydningen af videoens fokusord:

pollen

at bestøve

nektar

en fødekæde

Forestil jer, at alt er muligt – her er plads til alle de vilde idéer. Brug 20 minutter på at designe en opfindelse eller metode, der kan hjælpe bierne og de andre insekter.

I kan lade jer inspirere af faktaarket, jeres lærer har sendt eller printet.

Præsenter jeres idéer for hinanden i klassen.

Hvad har I opfundet?

Hvordan vil det hjælpe på klimaforandringerne?

Findes der allerede en lignende løsning, som I kan videreudvikle?

Giv feedback på hinandens idéer. Kom ind på:

hvad I godt kan lide ved idéen

hvad I ville have gjort anderledes

hvilke idéer I har til videreudvikling.

# data[].attributes.body
I dette casestudie om tigre lærer I mere om deres habitat, og hvordan klimaforandringerne påvirker dem.

Sidste gang kiggede vi på, hvordan klimaforandringerne påvirker habitater og dyrene, der bor der. I dag skal vi arbejde på idéer, der kan hjælpe en særlig gruppe af dyr: nemlig tigrene.

Tal om betydningen af videoens fokusord:

et havniveau

at reducere

et byttedyr

Forestil jer, at alt er muligt – her er plads til alle de vilde idéer. Brug 20 minutter på at designe en opfindelse eller metode, der kan hjælpe dyret i nød.

I kan lade jer inspirere af faktaarket, jeres lærer har sendt eller printet.

Præsenter jeres idéer for hinanden i klassen.

Hvad har I opfundet?

Hvordan vil det hjælpe på klimaforandringerne?

Findes der allerede en lignende løsning, som I kan videreudvikle?

Giv feedback på hinandens idéer. Kom ind på:

hvad I godt kan lide ved idéen

hvad I ville have gjort anderledes

hvilke idéer I har til videreudvikling.

# data[].attributes.body
I dette casestudie om havskildpadder lærer I mere om deres habitat, og hvordan klimaforandringerne påvirker dem.

Sidste gang kiggede vi på, hvordan klimaforandringerne påvirker habitater og dyrene, der bor der. I dag skal vi arbejde på idéer, der kan hjælpe en særlig gruppe dyr: havskildpadderne.

Tal om betydningen af videoens fokusord:

drivhusgasser

en reptil

genbrug

Forestil jer, at alt er muligt – her er plads til alle de vilde idéer. Brug 20 minutter på at designe en opfindelse eller metode, der kan hjælpe havskildpadderne.

Lad jer eventuelt inspirere af faktaarket, jeres lærer har sendt eller printet.

Præsenter jeres idéer for hinanden i klassen.

Hvad har I opfundet?

Hvordan vil det hjælpe på klimaforandringerne?

Findes der allerede en lignende løsning, som I kan videreudvikle?

Giv feedback på hinandens idéer. Kom ind på:

hvad I godt kan lide ved idéen

hvad I ville have gjort anderledes

hvilke idéer I har til videreudvikling.

# data[].attributes.body
Denne lektion er lidt anderledes end de andre. I skal diskutere, hvad der er vigtigst for jer, når det handler om at beskytte planetens forskellige systemer, som vejr og havstrømninger. Til sidst deler I de tre bedste idéer til en bedre planet med LEGO, som vil præsentere idéerne fra jer og fra andre børn rundt om i verden for ledere og beslutningstagere.

Kom med eksempler på, hvordan mennesker påvirker miljøet. Det kan fx være bilkørsel.

Hvordan påvirker jeres eksempler miljøet?

Hvorfor gør vi det, når nu det påvirker miljøet?

# data[].attributes.body
Velkommen tilbage! Okay, i dag bliver lidt anderledes. I dag skal I samle alt det, I har lært i de tidligere lektioner, og bruge det til at hjælpe andre dyr. Og det sejeste er, at jeres lærer sender idéerne til LEGO, der vil dele dem med så mange beslutningstagere og verdensledere, som de kan.

1) Beslut jer for, hvilket dyr I kunne tænke jer at hjælpe.

Det kan enten være det dyr, I arbejdede med i starten af forløbet, eller I kan vælge at hjælpe et helt andet dyr. Det kan være stort eller lille, bo langt væk eller lige ude i buskene foran skolen.

2) Tænk over følgende spørgsmål:

Hvorfor er det netop det dyr, der skal hjælpes?

Hvordan vil du beskrive dyrets habitat?

Hvordan bliver dyret påvirket af klimaforandringer?

Tid til at være kreativ:

1) Forestil jer, at alt er muligt – her er plads til alle de vilde idéer. Brug 20 minutter på at designe en opfindelse eller metode, der kan hjælpe dyret i nød.

I kan lade jer inspirere af faktaarket, jeres lærer har sendt eller printet.

Skrivetid:

1) Brug fem minutter på at lave en beskrivelse af jeres byggeri.

Brug de printede beskrivelseskort eller et stykke papir.

2) Tag en hurtig runde, hvor I kort fortæller om, hvad I har fundet på for at hjælpe jeres dyrearter.

3) Brug resten af tiden på at tænke over, hvordan I vil præsentere jeres opfindelse i næste lektion.

# data[].attributes.body
Regn, sol, sne og slud! Det danske vejr kan hurtigt ændre sig. Du har sikkert også prøvet at blive overrasket af en byge, selvom vejrudsigten sagde, at det ikke skulle regne? Det danske vejr kan virke meget skiftende, men faktisk er klimaet i Danmark ret stabilt.

I dette forløb skal du arbejde med vejr og klima. Du skal læse om nedbør og temperatur, og du skal bygge din egen vind- og regnmåler. Dem skal du bruge til at undersøge, hvor vinden kommer fra, og hvor meget det regner. Du skal også lære, hvordan en vejrudsigt bliver til, og hvordan man læser en syvdøgnsprognose. Til sidst i forløbet skal du lære, at Jorden er delt op i klimazoner. Ved du allerede, hvilken klimazone Danmark ligger i?

# data[].attributes.body
Vejr og klima

Tal sammen i klassen om:

1. Hvad ved I om klimaet på Jorden?

2. Hvad ved I om vejret i Danmark?

3. Hvad tror I, forskellen er på vejr og klima?

# data[].attributes.body
Hedebølge eller skybrud?

​Når en meteorolog måler og observerer vejret for at lave en vejrudsigt til os, laver han mange målinger. Han måler bl.a. med termometre, regnmålere og vindmålere. Så kan han bagefter forudsige, hvor varmt det bliver, og hvor meget det kommer til at regne og blæse. Men hvad er nedbør, og hvordan måles temperaturen?

Nedbør og temperatur

​Gå sammen i grupper a fire.

Det ene par skal læse om nedbør, og det andet par skal læse om temperatur.

Når I er færdige med at læse, skal I fortælle om teksterne til hinanden.

# data[].attributes.body
Gå sammen med jeres gruppe.

Brug jeres kolonnenotat eller mindmap til skiftevis at fortælle hinanden, hvad I nu ved om nedbør og temperatur.

Næste skridt

Nu har I lært om nedbør og temperatur. Næste skridt er, at I skal bygge jeres egen regnmåler og lave en graf, der viser, hvor meget det har regnet.

I skal bygge regnmåleren i grupper. Placér regnmåleren på skolens område, og I skal aflæse regnmåleren én gang om dagen frem til næste undervisningsdag. På skemaet et i klassen kan I nemt notere jeres målinger i.

# data[].attributes.body
Nu har I lært om nedbør og temperatur, og I har bygget jeres egen regnmåler. Da I læste om temperatur, lærte I, at vinden kan få temperaturen til at føles koldere, end den er. Det kaldes "kuldeindeks". Vinden har altså stor indflydelse på, hvordan vejret bliver. ​Næste skridt er, at I skal bygge jeres egen vindmåler og bruge den til at måle vindstyrken og finde vindretningen. ​

# data[].attributes.body
Bliver det en hvid jul i år?

Op mod jul fortæller vejrudsigten os, hvad chancerne er for en hvid jul. De er desværre sjældent ret gode! Temperaturen er ofte så høj, at nedbøren ikke kan falde som krystaller. Men hvordan kan meteorologerne vide, hvordan vind, temperatur og nedbør bliver?

Vejrudsigten

Nu har I lært om nedbør, temperatur og vind. Næste skridt er, at I skal undersøge og lave en syvdøgnsprognose og til sidst sammenligne vejret i Danmark med vejret i Grønland.

Inden I går i gang, skal I tale sammen i klassen om:

Hvad bruger I vejrudsigten til?

Hvad tror I, en landmand eller en fisker bruger vejrudsigten til?

Hvordan ved meteorologerne, hvordan vejret bliver?​

# data[].attributes.body
Grønland

Grønland er en del af kongeriget Danmark. Det er også verdens største ø. Næsten 80 % af Grønland er dækket af en iskappe og mange gletsjere. Vejret og klimaet er altså meget anderledes i Grønland end i Danmark.

Baggrundsviden

Tæt på ækvator står solen højt. Jo længere landene ligger fra ækvator, jo lavere står solen. Det medfører, at de nordlige og sydlige tempererede og polære klimazoner får mindre sollys og dermed bliver de ikke i samme omfang varmet op som i troperne.

Havet omkring Grønland påvirker også vejret og klimaet på land. Om sommeren vil havet køle luften ned, og om vinteren vil havet varme luften op. Ved Grønlands kyster er vintrene derfor milde, mens somrene er kølige. De stigende havtemperaturer, som følge af klimaforandringerne, medvirker desuden til at smelte de grønlandske gletsjere.

# data[].attributes.body
Undersøg sammen i klassen, hvordan vejret er lige nu i Grønland​ og Danmark.

Gå ind på DMI Danmark​, og se, hvordan vejret er i Danmark lige nu.

Gå derefter ind på DMI Grønland​, og se, hvordan vejret er i Grønland lige nu.

Tal sammen i klassen om forskellene. Hvorfor er der så stor forskel på vejret i Danmark og Grønland?

# data[].attributes.body
I har lært om nedbør, vind og temperatur. Det er tre ting, der påvirker vejret. I næste del skal I arbejde med begrebet klima. I skal læse om klimazoner og lave en aktivitet, hvor I skal finde klimazoner.​

Hvis du kigger ud ad vinduet lige nu, kan du se, hvordan vejret er. Vejret i Danmark kan skifte fra dag til dag. Men når du skal fortælle, hvordan klimaet er i Danmark, så skal du kigge længere end ud ad vinduet! Klimaet er nemlig gennemsnittet af målinger på temperatur, nedbør, antal af solskinstimer osv. over en periode på 30 år!

Om lidt skal du lære mere om klima og klimazoner. En klimazone er et område på Jorden, hvor klimaet er på en bestemt måde.

# data[].attributes.body
Kan du huske, hvad du har lært?

​​Gå sammen i grupper a fire.

Print arket "Sorteringsord – vejr og klima", og klip alle ordene ud.

​Sortér de mange kort med ord og begreber fra forløbet, og læg dem i disse fire kategorier:

a. Nedbør
b. Vind
c. Temperatur
d. Klimazoner

​Vis jeres færdigsorterede kategorier til jeres lærer.

Fordel nu kategorierne imellem jer.

Brug ordene i bunken til skiftevis at forklare for hinanden, hvad kategorien handler om. ​

# data[].attributes.body
Går du til dans, fodbold eller måske karate? Har du prøvet at være forpustet og have høj puls efter en løbetur? Og måske været træt i benene dagen efter? Du bruger din krop, når du dyrker motion. Og det er sundt!

Dette forløb handler om bevægeapparatet. Det er alle de dele af kroppen, der skal arbejde sammen, når I dyrker motion.
I forløbet skal I læse og se videoer om de forskellige dele af kroppens bevægeapparat, men I skal også bevæge jer! I skal nemlig undersøge, hvad der får kroppen til at bevæge sig, og hvad der sker med kroppen, når I dyrker motion. I skal også se en film om bevægeapparatet, og undervejs i forløbet skal I producere jeres egne små videodokumentarer om, hvad I har lært.

# data[].attributes.body
Par-samtale

1. Tal sammen to og to om følgende spørgsmål:

1. Hvilke dele af vores krop bruger vi, når vi bevæger os?

2. Hvorfor dyrker nogle mennesker ikke motion, selvom de godt ved, det er sundt?

3. Hvorfor kan man ikke nøjes med at se på én del af kroppen, når man taler om motion?

4. Hvad har motion med sund levevis at gøre?

2. Tal sammen i klassen om, hvad I svarede på spørgsmålene.

# data[].attributes.body
Leg en fangeleg, hvor der skal samles knogler, muskler og sener til et led.

Baggrundsviden:
Kroppens led har brug for to ting. At kunne bevæge sig på en bestemt måde og at styre den bevægelse. Til det skal leddet bruge knogler, muskler og sener.

Sådan gør vi:

1. Del jer i tre hold. Vi kalder holdene knogler, muskler og sener. I skal hver især huske på, hvad for en del I er.

2. Vælg én fanger. Hvis fangeren er knogle, skal hun/han fange muskler og sener. Når knoglen har fanget en muskel, skal de holde hinanden i hånden, mens de prøver på at fange en sene. Når I har fanget senen, er I et komplet led. Men legen stopper ikke her.

3. Fang endnu en elev. Hvis I fanger fx en ekstra sene, skal kæden splittes op i to par:

1. Et med sene og muskel, der skal fange knogle.

2. Et med sene og knogle, der skal fange muskel.

4. Fortsæt legen til, alle elever er fanget. Den, der fanges som den sidste, bliver fanger i en ny omgang ledfange.

Info til læreren:
I bliver delt i tre lige store hold, ekstra elever bruges som jokere. Når de fanges, er de lige præcis det, som kæden manglede. Slutter legen med overskydende elever er det dem, der starter som fangere i næste omgang.

Evaluering

Tal i fællesskab om, hvad fangelegen viser.

# data[].attributes.headline
Videodokumentar om skelettet og musklerne

# data[].attributes.subject
Videodokumentar om skelettet og musklerne

# data[].attributes.body
1. Tal sammen i klassen om, hvad I svarede i skrivefelterne om skelettet og musklerne.

2. ​Del jer i grupper på tre.

3. Lav en video, hvor I fortæller om, hvad I nu ved om skelettet og musklerne:

1. Skriv i stikord i jeres hæfte eller på et stykke papir, hvad I vil sige i videoen. Den skal vare et-to min.

2. Beslut jer for, hvem der laver hvad:

1. hvem filmer?

2. hvem taler?

3. er der en, der skal pege på kropsdele eller gøre noget andet?

3. Lav en prøvefilm.

4. Film den endelige videodokumentar.​

# data[].attributes.body
Undersøg sener og led

1. Del jer i fire grupper.

2. Jeres lærer tildeler jer en af de fire aktiviteter i denne del af forløbet. Den skal I lave.

3. Når jeres lærer siger "Skift", går I videre til næste aktivitet. I har ti minutter til hver aktivitet. Sørg for, at I når igennem alle fire aktiviteter:

1. Fingeren sidder fast

2. Kroppens store sener

3. Test dine led

4. Kroppens led

4. ​Lav til sidst en videodokumentar om sener og led.

# data[].attributes.body
Videodokumentar om sener og led

1. Del jer i grupper på tre.

2. Lav en video, hvor I fortæller om, hvad I nu ved om sener og led:

1. Skriv i stikord i jeres hæfte eller på et stykke papir, hvad I vil sige i videoen. Den skal vare et-to min.

2. Beslut jer for, hvem der laver hvad. Sørg for, at I hver især prøver noget nyt i forhold til, hvad I lavede, da I lavede den forrige film:

1. hvem filmer?

2. hvem taler?

3. er der en, der skal pege på kropsdele eller gøre noget andet?

3. Lav en prøvefilm.

4. Film den endelige videodokumentar.​​

# data[].attributes.body
1) Se filmen Body Bio - Bøffer og hængsler

2) Besvar spørgsmålene mens du ser filmen.

3) Tal fælles i klassen om jeres svar:

1. Gennemgå jeres svar.

2. Tal sammen om, der var noget, I ikke forstod.

3. Tal sammen om, I lærte noget nyt af programmet.

# data[].attributes.body
Evaluering

Lav på tavlen en "Nøgleordsstafet" med ord, der har med bevægeapparatet at gøre.

# data[].attributes.body
​I har arbejdet med kroppens skelet, muskler, sener og led. Nu skal I arbejde med motion, og hvorfor motion er godt for kroppen.

# data[].attributes.body
Klassesamtale

1. Tal i klassen om følgende spørgsmål:

1. Hvorfor er det sundt at dyrke motion?

2. Kan I forklare, hvad ordet kondi betyder?

# data[].attributes.body
Undersøg, hvordan motion ændrer din puls.

Find din puls:

1. Hold to fingre på halsen langs kæben.

2. Tæl slagene, du kan mærke, i et min. Det tal, du får, er din puls.

2. Download pulsmåler-appen.
a) android
b) apple

3. Sæt din pegefinger på kameralinsen, og mål din puls med appen.

4. Mål din puls i normal tilstand.

5. Løb en tur.

6. Mål pulsen igen. Hvor stor er forskellen?

7. Løb en tur mere.

8. Mål, hvor lang tid der går, før din puls er faldet ned til normal tilstand igen.

Evaluering

Lav en liste over, hvornår i løbet af en almindelig dag din puls stiger, og hvornår den er lav.

# data[].attributes.body
Hvad sker der med musklernes iltforbrug, når du er fysisk aktiv?

Baggrund

Vi trækker vejret hele tiden. Når vi trækker vejret, får kroppen ilt. Kroppen har brug for mere ilt, hvis man bevæger sig.

Undersøg

1. Gennemgå punkt 5-13 sammen i klassen.

2. Tal om, hvad I forventer, der vil ske. Skriv jeres forventning op på tavlen. Det er jeres hypotese.

3. Gå sammen med makker.

4. Vælg, hvem af jer der skal være forsøgsperson, og hvem der skal være tidtager.

5. Sid stille på en stol i omkring fem min., hvis du er forsøgsperson. Sørg for at slappe godt af imens – dette er hviletilstanden.

6. Sig "Start!", når de fem min. er gået, hvis du er tidtager

7. Hold vejret i så lang tid som muligt, hvis du er forsøgsperson.

8. Sig "Stop!", når du ikke kan holde vejret mere.

9. Skriv ned, hvor lang tid forsøgspersonen kunne holde vejret:

Navn       Tid e. hvile     Tid e. aktivt.  Forskel

10. Løb omkring 100 m, så hurtigt du kan, hvis du er forsøgsperson.

11. Træk vejret i to min., efter du har løbet.

12. Hold vejret igen, hvis du er forsøgsperson.

13. Mål, hvor lang tid forsøgspersonen holder vejret, hvis du er tidtager. Skriv det ned i tabellen.

Evaluering:

Saml alle parrenes resultater på tavlen.

Se på jeres resultater og på jeres hypotese, og tal om følgende:

1. Kan I af- eller bekræfte hypotesen?

2. Hvad viser jeres undersøgelse?

3. Hvorfor er det bedre at samle klassens resultater end at se på hvert makkerpars resultat?

4. Hvilke andre ting om åndedrættet kunne I tænke jer at undersøge?

# data[].attributes.body
Punkt 1 og 2
Undersøgelsen vil med stor sandsynlighed vise, at eleverne kunne holde vejret i kortere tid efter at have været fysisk aktive. Det skyldes, at musklerne bruger mere ilt under aktivitet og kort tid efter aktivitet, end når kroppen er i hvile. Det kan eleverne også erfare, ved at de trækker vejret hyppigere, når de bevæger sig, og kort tid efter bevægelse.

Ilten bruges til at lave energi. Det sker i muskelcellernes mitokondrier. Jo mere ilt der kommer til musklerne, jo mere energi kan musklerne lave, og jo mere aktiv kan man være.

Punkt 3
Tal med eleverne om, at hvert par har bidraget med data i undersøgelsen. Jo mere data og jo flere gange en undersøgelse bliver gentaget, jo mere sikkert er resultatet.

Der kan godt være nogle par i klassen, der har fået et andet resultat, men hvis størstedelen af klassen har fået det samme resultat, kan man alligevel lave en konklusion.

Der kan være flere grunde til, at elevernes resultater bliver forskellige. Det kan skyldes fejlkilder som forkert tidtagning, at aktiviteten ikke var lige så intensiv osv.

Punkt 4
Det kan fx være, at eleverne gerne vil undersøge:

om nogle kan holde vejret i længere tid end andre

om nogle kan trække mere luft ind i deres lunger end andre

om folk, der træner, kan holde vejret i længere tid efter aktivitet

osv.

Hvis I har tid, kan I i fællesskab formulere hypoteser og designe undersøgelser, der kan af- eller bekræfte hypoteserne.

# data[].attributes.body
Kæmp om at mime flest motionsformer.

Baggrund

Når man dyrker sport, så ved man godt, at man får motion. Det gør man også i idrætstimerne. Men tænker du over, at man også kan få motion, hvis man sjipper i frikvarteret eller bare går en tur rundt i skolegården? Måske cykler du i skole? Det er også motion. Der er altså mange muligheder for at motionere.

Diskuter og vis

1. Del jer i et lige antal grupper.

2. Diskuter, hvad motion er for jer. Tal også om forskellen på bevægelse og motion.

3. Lav en liste over alle de måder, man kan få motion på. Det kan både være sportsgrene, men også de aktiviteter i dagligdagen, der giver motion.

4. Gå listen igennem, og tal om, hvordan I kan mime de forskellige ting for de andre grupper.

5. Find en anden gruppe, og stil jer over for hinanden på to rækker. Nu skal I starte jeres battle.

1. Den ene gruppe mimer en af de motionsformer, der står på deres liste. Den anden gruppe skal gætte, hvilken motionsform det er. Derefter bytter man.

2. Når en motionsform er brugt, må den anden gruppe ikke bruge den. Man skal altså strege den på sin liste.

3. Vinderen af jeres battle er den gruppe, der kan vise flest motionsformer.

6. Find en ny gruppe, og start en ny battle.

Evaluering

Tal om i klassen:

1. Var der motionsformer, som alle grupper havde på deres liste? Hvorfor?

2. Var der motionsformer, som kun én gruppe havde på deres liste? Hvorfor?

Lav en fælles definition af, hvornår bevægelse bliver til motion.

# data[].attributes.body
Videodokumentar om motion

1. Del jer i grupper på tre.

2. Lav en video, hvor I fortæller om, hvad I nu ved om motion:

1. Skriv i stikord i skrivefeltet nedenfor, hvad I vil sige i videoen. Den skal vare et-to min.

2. Beslut jer for, hvem der laver hvad.

3. Sørg for, at I hver især prøver noget nyt i forhold til, hvad I lavede, da I lavede den forrige film:

1. hvem filmer?

2. hvem taler?

3. er der en, der skal pege på kropsdele eller gøre noget andet?

3. Lav en prøvefilm.

4. Film den endelige videodokumentar.​​​

# data[].attributes.body
1. Gå sammen i de grupper, I lavede videodokumentarer i.

2. Gå sammen med en anden gruppe og vis hinanden jeres tre videoer.

3. Del jer i grupper på fire.

4. ​Lav et rollespil om bevægeapparatet med følgende roller:

1. Knoglerne, der mener, at de sagtens kan klare sig uden muskler og sener.

2. Musklerne, der mener, at de sagtens kan klare sig uden knogler og sener.

3. Sener, der mener, at de sagtens kan klare sig uden muskler og knogler.

4. Kroppen, der prøver at mægle og forklare, hvorfor alle dele er lige vigtige.

5. Start hver især med kort at fortælle de andre i gruppen, hvad I mener. I kan bruge det, der står ovenfor som hjælp.

6. Start en diskussion om, hvem der har ret og hvorfor.

7. Diskuter i klassen, hvorfor motion er vigtigt for at holde kroppen sund.

8. Tal i klassen om, hvad det betød for jeres forståelse af forløbets delemner, at I lavede videodokumentarer om dem.

# data[].attributes.body
I kan plukke en svamp, ligesom I plukker blomster. Alligevel er svampen ikke en plante. Men hvad er den så? Hvordan er den opbygget, og hvordan lever den? Og hvad hedder den?

I dette forløb skal I arbejde med den slags svampe, som I støder på i skoven. Eller måske i jeres have. I skal læse om, hvad svampens dele hedder, og hvad den bruger sine dele til, og I skal selv finde svampens dele på en champignon. I skal indsamle, undersøge og bestemme svampe både i klassen og ude i en skov. Til sidst skal I lave klassens eget svampeleksikon om de svampe, I har fundet ude i skoven.

# data[].attributes.body
Diskussionscirkel

1. ​Lav en diskussionscirkel:

1. Den, der står i den inderste cirkel, siger: ”Fortæl mig, hvad du ved om svampe”.

2. Den, der står i den yderste cirkel, skal nu fortælle. Sig alt, hvad I kan komme i tanke om, der har med svampe at gøre.

3. Byt roller, så den, der står i den inderste cirkel fortæller.

4. Ryk videre i cirklen.

Sådan skal du læse

I har tænkt over, hvad I ved om svampe. Nu skal I læse en tekst om skovens svampe. Se her, hvordan I skal læse teksten om skovens svampe, der står på næste side:

1. Læs teksten alene.

2. Lav læseguiden til teksten, imens I læser.

Evaluering:

Tal sammen to og to om:

1. Hvilke dele er svampen opbygget af?

2. Hvad bruger svampen hver enkelte del til?

# data[].attributes.body
Nu har I læst om skovens svampe. Det næste skridt er, at I skal på svampejagt i skoven. Inden I skal af sted, skal I lære mere om svampens opbygning. Ude i skoven skal I indsamle og undersøge svampe. Når I kommer tilbage til skolen, skal I lave et leksikon over de svampe, I har fundet.​

Baggrund

Du kender træets opbygning. Det har en stamme, grene og blade. Men hvad med svampens dele? Hvordan er den opbygget? Nu skal du se på en svamp, du kender: champignonen.

# data[].attributes.body
Gå på opdagelse i efterårsskoven, og saml svampe.

# data[].attributes.body
Evaluering

Tal i klassen om følgende:

1. Hvilke svampe fandt I?

2. Hvor fandt I dem henne?

3. Hvad er det vigtigt at lægge mærke til, når man bestemmer svampe?

# data[].attributes.body
Lav dit eget svampeleksikon, når du kommer hjem fra svampejagt i skoven.

# data[].attributes.body
Diskussionscirkel

1. Tal I klassen om, hvad I har arbejdet med i forløbet.

2. ​Afslut med en ny diskussionscirkel. Denne gang skal I fortælle, hvad I har lært om svampe i forløbet. Altså ikke det, I vidste i forvejen, men den nye viden, I har fået. I kan fx fortælle om:

1. Svampenes navne.

2. Svampenes levesteder.

3. Hvordan svampe er opbygget.

3. Husk også at bruge fagbegreberne som:

1. Hat

2. Stok

3. Lameller

4. Rør

5. Pigge

6. Frugtlegeme

7. Svamperod

8. Sporer

9. Mycelium

10. Giver eksempler på svampenes navne

11. Giver eksempler på svampenes levesteder

# data[].attributes.body
En ø skabt af ild og is! Med Islands mange vulkaner og gletsjere er der flere farezoner i naturen på og omkring Island. Alligevel lever der både mennesker og dyr der. Hvordan mon det kan være?

I dette forløb skal I arbejde med menneskers, dyrs og planters liv på Island. I skal undersøge, hvordan Island ser ud på et kort, og I skal læse om vulkanerne på Island. Bagefter skal I i grupper vælge et delemne, I vil arbejde videre med. I kan arbejde med dyrelivet i havet omkring Island, fuglelivet på Island, Islands gletsjere eller den særlige islandske hesterace. I jeres gruppearbejde skal I læse og lave en eller flere aktiviteter om jeres delemne. Til sidst skal I fremlægge jeres arbejde for nogle af jeres klassekammerater

# data[].attributes.body
Satellitkort

1. Gå ind på et digitalt kort eller atlas, og søg på​ Nordeuropa.

2. Find:

1. Danmark

2. Island

3. Zoom ind på Island.

4. Tal sammen i klassen om, hvordan Island ser ud.

5. ​Lav en brainstorm på tavlen, hvor I skriver de ting, I allerede ved om Island.​

# data[].attributes.body
Sådan skal I læse

I har set på Island på et satellitkort, og I har lavet en brainstorm over, hvad I ved om Island. Nu skal I læse om, hvordan det er at leve på Island, der er et land skabt af vulkaner:

1. Læs teksten alene.

2. Lav læseguiden til teksten, mens I læser.​

# data[].attributes.body
I har læst om Island – et land skabt af vulkaner. Nu skal I lave gruppearbejde om forskellige delemner om Island. Hver gruppe skal læse en tekst og lave en eller flere aktiviteter om deres delemne.​
Det første delemne handler om livet i og på havet omkring Island. Det andet delemne handler om fuglene, der lever på Islands fjelde. Det tredje delemne handler om Islands gletsjere, der kaldes jøkler på islandsk. Det sidste delemne handler om den særlige hesterace, der lever på Island.

1. Dan fire grupper i klassen.

2. Fordel grupperne på de fire spor:

1. Havet

2. Islands fugle

3. Jøkler

4. Den islandske hest

# data[].attributes.body
Opgave 1:
Nu skal I læse en tekst om jeres delemne, havet omkring Island:

1. Læs teksten hver for sig eller sammen.

2. Lav læseguiden til teksten, mens I læser.

Opgave 2:
Spist eller bliv spist!

1. Lav først en brainstorm over, hvilke dyr I ved, der er i havet ved Island. Hvis I ikke kender så mange eller måske slet ingen, så lav nogle opslag via linkene nedenunder.
Link 1: http://da.wikipedia.org/wiki/Torsk
Link 2: https://www.naturhistoriskmuseum.dk/Default.aspx?ID=683

2. Skriv navnene på dyrene ned

3. Find ud af, hvad dyrenes føde er. Dyrenes føde kaldes også for deres byttedyr.

4. Find ud af, hvad byttedyrene spiser.

5. Find billeder af dyrene, deres byttedyr og byttedyrenes føde på nettet.

6. Lav en fødekæde med billeder af dyrene, byttedyrene og byttedyrenes føde.

Evaluering:

I skal bruge jeres fødekæde, når I under "Opsamling" skal forberede jeres fremlæggelse for klassen.

Opsamling:

Forbered jeres fremlæggelse

Om lidt skal I hver især fremlægge, hvad I har arbejdet med og lært i jeres gruppe for nogle klassekammerater.

1. ​Forbered jeres fremlæggelse ved at tale sammen i gruppen om:

1. Hvad var vores delemne?

2. Hvad har vi læst om?

3. Hvilken aktivitet har vi lavet?

4. Hvad ved vi om vores delemne?

2. Skriv noter i stikordsform til jeres individuelle fremlæggelser:

# data[].attributes.attachment_link.title
Clio · Havet omkring Island – et undervisningsmateriale til naturteknologi mellemtrin

# data[].attributes.body
Opgave 1:

Nu skal I læse en tekst om jeres delemne, Islands fugle:

1. Læs teksten hver for sig eller sammen.

2. Lav læseguiden til teksten, mens I læser.

Opgave 2:
Beskriv en søpapegøje

I har læst om fugle og fuglefjelde på Island. Nu skal I beskrive en særlig fugl på Island, nemlig søpapegøjen.

1. Del jer i par. Hvis I er et ulige antal, kan der godt være en gruppe med tre i.

2. Udfyld arket ​Tankekort til beskrivelse af dyr​ ud fra, hvad I har læst om alkefugle og søpapegøjer.

3. Tal sammen om, om I mangler nogle informationer om søpapegøjen. Måske kan I selv finde dem på nettet?

Opgave 3:
Tegn et fuglefjeld

Fuglefjeldet er et helt specielt levested. Det beskytter fuglene mod deres fjender, men er også et levested fyldt med farer.

1) I får arbejdsarket udleveret

# data[].attributes.attachment_link.title
Clio · Fuglefjelde – et undervisningsmateriale til naturteknologi mellemtrin

# data[].attributes.body
Forbered jeres fremlæggelse

Om lidt skal I hver især fremlægge, hvad I har arbejdet med og lært i jeres gruppe for nogle klassekammerater.

1. Forbered jeres fremlæggelse ved at tale sammen i gruppen om:

1. Hvad var vores delemne?

2. Hvad har vi læst om?

3. Hvilken aktivitet har vi lavet?

4. Hvad ved vi om vores delemne?

2. Skriv noter i stikordsform til jeres individuelle fremlæggelser:​

# data[].attributes.body
På Island er der store områder kun lavet af is. Man kalder disse enorme stykker af is for jøkler. I denne aktivitet skal I arbejde med jøkler. I skal både læse og lave forsøg om dem.

Opgave 1:
Hvad er en jøkel?

1. Gå sammen i grupper á fire.

2. Læs om metoden rollelæsning, hvis I ikke kender den i forvejen. Husk, at rollelæsning går ud på, at I skal hjælpe hinanden til at forstå indholdet.

1. Oplæser (der læser et afsnit op).

2. Referent (der laver mundtligt eller skriftligt referat med det væsentlige indhold).

3. Overskriftsmester (der giver det læste afsnit en overskrift).

4. Sammenhængsmester (der sætter det læste i sammenhæng med det foregående).

3. Fordel rollerne imellem jer.

4. Læs nu teksten Jøkler med metoden rollelæsning.

1. I skal udfylde tekstens læseguides i fællesskab, mens I læser.

Opgave 2:
Se videoen:
https://youtu.be/0_8crKXX5Ok

Opgave 3:
Evaluering

Tal sammen i klassen om følgende:

1. Hvad er en jøkel?

2. Hvad er forskellen på det islandske landskab og det danske landskab?

3. Hvordan tror I, jøklerne har haft betydning for, hvor byerne på Island er opstået?

# data[].attributes.attachment_link.title
Clio · Clio · Jøkler – et undervisningsmateriale til naturteknologi mellemtrin

# data[].attributes.body
Brug Google Earth til at finde gletsjere andre steder på jordkloden.

# data[].attributes.body
Forbered jeres fremlæggelse

Om lidt skal I hver især fremlægge, hvad I har arbejdet med og lært i jeres gruppe for nogle klassekammerater:

1. Forbered jeres fremlæggelse ved at tale sammen i gruppen om:

1. Hvad var vores delemne?

2. Hvad har vi læst om?

3. Hvilken aktivitet har vi lavet?

4. Hvad ved vi om vores delemne?

2. Skriv noter i stikordsform til jeres individuelle fremlæggelser:​

# data[].attributes.body
Iagttag og beskriv, hvad der kendetegner den islandske hest.

# data[].attributes.headline
Model over opbygningen af en beskrivende tekst

# data[].attributes.subject
Model over opbygningen af en beskrivende tekst

# data[].attributes.body
Sådan skal I læse

Nu skal I læse en tekst om jeres delemne, den islandske hest:

1. Læs teksten hver for sig eller sammen.

2. Lav læseguiden til teksten, mens I læser.​

# data[].attributes.attachment_link.title
Clio · Den islandske hest – et undervisningsmateriale til naturteknologi mellemtrin

# data[].attributes.body
Opgave 1:

Se videoen

Opgave 2:
Forbered jeres fremlæggelse

Om lidt skal I hver især fremlægge, hvad I har arbejdet med og lært i jeres gruppe for nogle klassekammerater.

1. Forbered jeres fremlæggelse ved at tale sammen i gruppen om:

1. Hvad var vores delemne?

2. Hvad har vi læst om?

3. Hvilken aktivitet har vi lavet?

4. Hvad ved vi om vores delemne?

2. Skriv noter i stikordsform til jeres individuelle fremlæggelser:​

# data[].attributes.body
Fremlæg i nye grupper

I har nu arbejdet i jeres gruppe med et delemne om Island. I fremlæggelsen skal i arbejde i nye grupper.

1. ​Inddel grupperne på følgende måde:

1. Hvert gruppemedlem får et nummer fra 1 til 4.

2. Alle 1'erne i klassen går sammen, alle 2'erne går sammen osv.

2. Fremlæg i de nye grupper jeres arbejde med delemnet på følgende måde:

1. Fortæl, hvad I har arbejdet med. Hvad var jeres delemne, hvilke aktiviteter har I lavet, og hvad har I læst?

2. Fortæl, hvad I ved om jeres delemne.

3. Stil gerne spørgsmål til dem, der fremlægger, hvis der er noget I gerne vil vide eller er i tvivl om.

# data[].attributes.body
Opgave 1:
Svar på spørgsmålene i arket herover

Opgave 2:
Hvad ved vi nu?

1. Tal i klassen om:

1. Hvad svarede I på spørgsmålene om livet på Island?

2. Hvad ved I nu om Island, som I ikke vidste før?

3. Er der noget, I ikke har arbejdet med, som I også kunne have undersøgt om Island?

# data[].attributes.body
Hvad ved du om Solsystemet? (Alene)

1. Se på billedet af Solsystemet.

2. Brug fem minutter på at skrive alt det, du ved om Solsystemet, i skrivefeltet. Din lærer tager tid.

3. Fortæl bagefter din sidemakker, hvad du har skrevet.

# data[].attributes.body
1. Læs teksten "Solsystemet" sammen i klassen.

2. Diskuter bagefter spørgsmålene:

Tror I, at der er liv andre steder i rummet?

Hvad tror I, der skal være på de andre planeter, hvis der skal kunne eksistere liv, som vi kender det fra Jorden?

Tekst:
Solsystemet

"I østen stiger Solen op". I kender måske sætningen? Den stammer fra en gammel dansk morgensang. Man taler også om, at Solen bevæger sig hen over himlen i løbet af dagen. Egentligt er det noget vrøvl. Det er slet ikke Solen, der bevæger sig. Det er Jorden. Hvis man skal forstå, hvorfor det bliver nat og dag, skal man altså se ud i rummet.

Solen er centrum for det, vi kalder Solsystemet. Omkring Solen kredser otte planeter, og om dem en masse måner.

Afstanden til Solen er med til at bestemme, om der er mulighed for liv på en planet. På Jorden er forholdene for liv rigtig gode. Jorden har den rette afstand til Solen, en god atmosfære og et magnetfelt, der beskytter mod stråling. Forholdene for liv er ikke nær så gode på fx Mars. Men ser man nærmere på sådan en øde planet, kan man finde spor efter noget, der engang kan have været liv. Der er dog stadig ikke fundet bevis på, at der har været liv på Mars – endnu.

# data[].attributes.body
1. Se sammen i klassen videoen om Paxi og Solsystemet.

2. Skriv hver især i skrivefeltet, imens I ser videoen, hvad vores solsystem består af.

3. Tal sammen i klassen om, hvad I har skrevet.

# data[].attributes.headline
Gruppearbejde - Hvordan opstod universet og livet?

# data[].attributes.subject
Gruppearbejde - Hvordan opstod universet og livet?

# data[].attributes.body
Arbejd med naturvidenskabelige og religiøse forklaringer på universets og livets opståen.

Baggrund
Hvordan tror du, at universet og livet på Jorden opstod? Naturvidenskabsfolk er ikke i tvivl om, hvordan det skete. De har også en teori om, hvordan livet udviklede sig, for det har man undersøgt.
Fra gammel tid har mange forskellige religioner haft forskellige idéer om, hvordan det hele begyndte. I dag er religionernes og naturvidenskabens teorier om, hvordan det hele begyndte, stadig meget forskellige fra hinanden.

Læs

1. Del jer i grupper a otte.

2. Fordel teksterne og lydfilen om universets og livets skabelse, der står nederst på siden, imellem jer i jeres gruppe. Fordel dem, så I i par læser en af teksterne.

3. Læs jeres tekst på denne måde:

Læs teksten, og hav fokus på, hvad teksten fortæller om universets eller livets skabelse.

Tag noter undervejs. Noterne skal handle om, hvad teksten fortæller om universets eller livets skabelse. Skriv noterne som stikord.

Fremlæg

1. Saml jer i jeres ottemandsgruppe fra før.

2. Fremlæg på skift i gruppen, hvad jeres tekst fortalte om universets og livets skabelse.

Opsamling

1. Del jer i to grupper, så I er fire i hver gruppe.

2. Brug metoden fælles forståelse til at finde svar på de spørgsmål, jeres lærer stiller jer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Livet opstår og udvikler sig - Natur_teknologi - Alinea

# data[].attributes.headline
Tekst: Universet og solsystemet bliver til

# data[].attributes.subject
Tekst: Universet og solsystemet bliver til

# data[].attributes.attachment_link.title
Universet og solsystemet bliver til - Natur_teknologi - Alinea

# data[].attributes.body
1. Se første del af videoen om Paxi og dens undersøgelse af, om der er liv på Mars.

2. Tal sammen om spørgsmålet:

Hvad vil det sige, at noget er levende?

3. Se sidste del af videoen

4. Diskuter spørgsmålene:

Hvad skal der til, for at der kan være liv på andre planeter?

Tror I, at der er liv på andre planeter?