# data[].attributes.body
Vi har i dag arbejdet med mål 1 mhp non-farmakologisk smertelindring.

Vi har hørt kort omkring hvordan mindfullness kan være med til at gøre en mere jordnær, afslappet og mindske tankemylder. Dette sker da man er meget fokuseret på sin vejrtrækning og at mærke sin krop. Vi lærte i den ombæring at det er meget individuelt hvordan mindfullness kan udføres for at man får mest mulig virkning af dette.

# data[].attributes.body
Denne model beskriver de 4 parametre hvorpå et menneske kan føle smerte og hvor vi som fagpersoner skal være opmærksomme. Det er fysisk, psykisk, socialt og åndeligt smerte. Det er vigtigt at huske at et menneske kan føle smerte på flere parametre samtidig og der derfor skal vurderes hvilket parameter der skal lindres først før vi kan påbegynde lindring af andre.

# data[].attributes.body
Vi har arbejdet med mål 4 i dag, ved gennemgang af total smerte modellen

# data[].attributes.body
Jeg mødte en borger i min psykiatripraktik i §85. 27 år, single (endte i forhold) havde 2 katte. Han var tilknyttet os da han havde svært ved at få en hverdag til at hænge sammen, holde overblik over hans fysiske og psykiske udredning.

Han er fordelt sådanne i total smerte modellen

Fysisk: Kroniske rygsmerter, eksem, dårlig tandstatus, træt, hovedpine(medicin bivirkning)

Psykisk: ADHD, let autist, depression, uoverskueligt, magtesløs

Social: lille omgangskreds, afskåret sine "venner" og familie, udseendens mæssig "unik" (ansigts tatoveringer, spraglet tøj, pang farvet hår)

Åndelig: Eksistentielle smerte, Ved at genfinde sig selv, skabe ny fremtid, skabe ny identitet, mønsterbryder.

# data[].attributes.body
Vi skulle afprøve tegneterapi, hvor vi i 15 min skulle tegne hvad der for os selv gav mening ift psykisk smerte. Derefter skulle vi tegne en panda som var vist på tavlen. Efter dette snakkede vi om hvad meningen var og her gav det god mening. Det blev tydeliggjort hvor forskelligt psykisk smerte kan blive opfattet på samt følt og udtrykt.

Det er nu et redskab jeg vil kunne bruge i praksis hvis en borger/ patient har svært ved at udtrykke sin smerte, da det at tegne det og forklare ud fra det, gør det lidt nemmere.

# data[].attributes.body
Vi hørte her et kort oplæg omkring NADA og hvordan brugen af antidepressiva er øget siden 2016 grundet corona isolation. Herefter gik vi i kælderen og fik sat NADA nåle i ørerne og skulle ligge i ca 45 min til mindfullness musik og mærke efter i kroppen hvad der skete. Det var her tydeligt at reaktionerne og oplevelsen var meget individuel men stadig med god virkning. Det giver et tydeligt billede af hvordan et par nåle i de rigtige punkter i ørene, kan få personer med tankemylder, tristhed, uro m.m. til at slappe af og give en indre ro. Alle var tydeligt påvirket på den ene eller anden måde. Rigtig mange var meget afslappede og havde svært ved at "vågne" igen. Dette giver også en erfaring som man kan videre give til en borger/patient når man skal informere/tilbyde det som en non-farmakologisk behandlings mulighed.

# data[].attributes.body
Vi har arbejdet med mål 1 og 4 ift læring om musik terapi og dennes brug i hverdagen på hospice. Vi fik en stor forståelse for hvad musik terapi kan gøre for at lindre psykisk og åndelig smerter hos patienter samt skabe et socialt miljø.

Ny læring var at på hospice hvor patienter ikke kunne føle sig fuldt smertedækket af medicin og derfor udviste tegn på smerte ved f.eks. personlig pleje, kom musik terapeuten med ind og fangede patientens fokus ved hjælp af musik og det lettede derfor smerterne hos patienten samt arbejdet for personalet

# data[].attributes.body
Vi har arbejdet med disse mål i dag, da vi har fået undervisning i fysisk smerte, pårørende og patient muligheder ift patientforeninger ift fibromyalgi samt lært omkring smerteanamnese og hvordan vi ved hjælp af NRS/VAS, sygeplejeprocessen og total smerte modellen kan stille uddybende og fyldestgørende spørgsmål. Herefter kan vi vurdere om der skal farmakologisk eller non-farmakologisk smertelindring til og om hvilke tværprofessionelt samarbejde der skal fungere for den bedste lindring.

# data[].attributes.body
Vi har i dag arbejdet med mål 4 ift åndelig smerte og lindring af dette.

Jeg har lært hvor stor en betydning det kan have at snakke med en fremmede. Hvor stor en betydning det kan have for nogle at få velsigelsen. I hvilke situationer det kunne give mening at nævne muligheden for at samtale med en præst.

Jeg har fået et nyt syn på hvordan man kan møde borgere/patienter, møde dem med næstekærlighed forstået på den måde at man ser på mennesker som mennesker der allerede er elsket og det derfor ikke er et krav for mig at elske dem jeg passer

Mine øjne er åbnet for at man skal gøre det mere synligt for borgere og patienter at muligheden for præsten er der. Da det kan få dem til at snakke om ting de normalt ikke vil snakke om, da det ikke er en fagperson som skriver notat af det efterfølgende.

Samtidig blev det også understreget at det er en vigtig men svær ting at lære, at være i stilheden. At der nogle gange ikke er behov for at der skal snakkes men der skal bare være nærvær og evt fysisk kontakt som at holde i hånden eller et klem på skulderen.