# data[].attributes.body
1.     Hvem er h.h.v. Habermas?

- Tysk filosof og sociolog inden for kritisk teori. Han voksede op under 2. verdenskrig. Fra Frankfurter skolen.

2.     Hvad er navnet på hans demokratiforståelse

- Navntet på Habermas demokratiforståelse er Deliberativt demokrati

3.     Forklar om demokrati-forståelsen i overskrifter- indsæt gerne citater af dem selv og/eller

fra teksterne

-  Habermas demokratiforståelse er deliberativ. Hans direkte oversættelse: "Deliberativt demokrati gør gyldigheden af love afhængig af borgernes deltagelse i en proces med offentlig menings- og viljedannelse’’. Det med politiske beslutninger træffes gennem rationelle debatter og fri og lige deltagelse.

- Jürgen Habermas mener, at demokrati handler om at tale sammen på en fair og rationel måde for at finde fælles løsninger. Han kalder det Den Herredømmefri Samtale, hvor ingen bruger magt eller manipulation.

4.     Hvad er deres syn på det rationelle og det rationelles betydning for samtalen?

-Det er udelukkende det rationelle Habermas mener skal være til stede i samtalen.

5.     Hvad betyder samtalen for deres demokrati-syn?

-  Samtalen er selve grundlaget for demokratiet.

-  Idealet er den "herredømmefri samtale", hvor alle deltager frit og lige ifølge Habermas.

- Alle får lov til at sige deres mening, og gennem rolig, fornuftig diskussion forsøger man at nå enighed (konsensus) om, hvad der er bedst for alle. Han kalder det Den Herredømmefri Samtale, hvor ingen bruger magt eller manipulation.

6.     Hvad er deres syn på menneskerettighederne?

- Menneskerettigheder beskytter individets frihed og rettighederne er ikke givet, dog er kommer på baggrund af det herredømme fri samtale.

7.     Kritik af den andens demokratiforståelse:

- Det kan blive for kaotisk og mangler klare regler for, hvad der er retfærdigt.

# data[].attributes.body
Jurgen Habermas (født i 1929, still going strong).

Fyrtårnet i frankfurterskolen. Har været i lære hos Horkheimer og Adorno.

Tidligere en del af Hitler jugend.

# data[].attributes.headline
Hvad er navnet på Habermas demokratiforståelse? Og hvad er forklaringen på selvsamme demokratiforståelse?

# data[].attributes.subject
Hvad er navnet på Habermas demokratiforståelse? Og hvad er forklaringen på selvsamme demokratiforståelse?

# data[].attributes.body
Deliberativ demokratiforståelse. Alle skal have muligheden for at deltage på lige fod. Det rationelle argument vil i den ideelle verden altid trumfe, de mindre rationelle argumenter.

# data[].attributes.headline
Hvad er Habermas syn på det rationelle og det rationelles betydning for samfundet?

# data[].attributes.subject
Hvad er Habermas syn på det rationelle og det rationelles betydning for samfundet?

# data[].attributes.body
Kommunikativ rationalitet: Sproget er anlagt på indbyrdes forståelse. Vi bruger sproget til at tale ud, til at forstå hinanden og i samtalesituationer møde hinanden med tillid

De 4 gyldighedskrav:

1) Sandhed, det jeg siger om verden er korrekt (I overensstemmelse med den objektive verden)

2) Rigtighed, i overensstemmelse med den sociale verden.

3) Sandfærdighed, det vi siger kan vi personligt stå inde for

Når man har de tre ovenstående parametre, kan man nu starte rationel samtaleform.

# data[].attributes.headline
Hvad betyder samtalen for Habermas demokrati-syn?

# data[].attributes.subject
Hvad betyder samtalen for Habermas demokrati-syn?

# data[].attributes.body
Den herredømmefri kommunikation (Idealet): I 1700 tallet begyndte der at opstå diskussionsklubber(Den borgerlige offentlighed). Til at starte med var fokus på at diskutere politiske anliggender. Men  snarligt begyndte egne anliggender også at blive diskuteret, og borgerskabet begyndte at komme frem til fælles politiske holdninger, dette anså Habermas for at være den herredømmefri kommunikation. Habermas blev overbevist om samtalens muligheder, som middel til at løse konflikter og nå til enighed.

# data[].attributes.headline
Hvad er Habermas syn på menneskerettighederne?

# data[].attributes.subject
Hvad er Habermas syn på menneskerettighederne?

# data[].attributes.body
Menneskerettighederne er ikke givet, men kommer som et resultat af den universelle og herredømmefrie kommunikation.

# data[].attributes.headline
Habermas kritik, af Mouffes demokratiforståelse.

# data[].attributes.subject
Habermas kritik, af Mouffes demokratiforståelse.

# data[].attributes.body
Habermas er kritisk overfor et demokrati der ikke er præget af konsensus. Hvor Mouffe, ser det som en styrke at der er modsatrettede holdninger (Demokratiet skal altid være i bevægelse), mener Habermas at den herredømmefrie samtale altid vil sikre enighed, ved det bedste argument.

# data[].attributes.headline
5. Hvad betyder samtalen for deres demokrati-syn?  

# data[].attributes.subject
5. Hvad betyder samtalen for deres demokrati-syn?  

# data[].attributes.body
Hos Mouffe handler det om at anerkende og give plads til konflikt. Så her bliver spørgsmålet måske:
Hvordan kan vi give elever lov til at stride om noget vigtigt, uden at de bliver fjender? Hvordan kan vi træne en form for demokratisk konfliktkultur?

# data[].attributes.headline
6. Hvad er deres syn på menneskerettighederne? 

# data[].attributes.subject
6. Hvad er deres syn på menneskerettighederne? 

# data[].attributes.body
Mouffe: Menneskerettigheder er vigtige, men altid politisk fortolkningsåbne og en del af værdikampe.

# data[].attributes.headline
7. Kritik af den andens demokratiforståelse 

# data[].attributes.subject
7. Kritik af den andens demokratiforståelse 

# data[].attributes.body
Kritik af den andens demokratiforståelse

Habermas’ kritik af Mouffe: Hun overvurderer konflikt og risikerer at fastlåse demokratiet i uenigheder uden fælles løsninger.

Mouffes kritik af Habermas: Hans ideal om herredømmefri samtale er urealistisk og overser magt, følelser og identitet. Konsensus kan blive ekskluderende.

# data[].attributes.body
Mouffe er en belgisk politisk teoretiker født i 1943. Hun understreger konflikten rolle i politik. Hun er kendt for demokratiteori og sine politiske filosofier.

# data[].attributes.headline
2. Hvad er navnet på deres demokratiforståelse 

# data[].attributes.subject
2. Hvad er navnet på deres demokratiforståelse 

# data[].attributes.body
- Den Antagonistisk forståelse af demokrati.

# data[].attributes.headline
3. Forklar om demokrati-forståelsen i overskrifter- indsæt gerne citater af dem selv og/eller 

# data[].attributes.subject
3. Forklar om demokrati-forståelsen i overskrifter- indsæt gerne citater af dem selv og/eller 

# data[].attributes.body
fra teksterne

- “Afsættet er her, at forskellighed, modsætninger, fordomme og konflikter er et vilkår enhver demokratisk sammenhæng” - Mouffe.

Formålet er ikke at blive enige.

Give plads til uenighed og forskellige måder at udtrykke sig på

Kan godt tage udgangspunkt i egne følelser og tilhørsforhold

Modstand og uenighed er noget, der anses for både legitimt og dynamisk

“At tilslutte sig liberalt demokrati er at foretage et valg mellem alternativer, og når valget er truffet (sådan som det fortløbende bliver gennem deltagelse i de demokratiske livsformer), er det ifølge Mouffe forsvarligt, at de liberale demokrater forsvarer sig mod andre livsformer “

# data[].attributes.headline
4. Hvad er deres syn på det rationelle og det rationelles betydning for samtalen? 

# data[].attributes.subject
4. Hvad er deres syn på det rationelle og det rationelles betydning for samtalen? 

# data[].attributes.body
Mouffe kritiserer overdreven fokus på det rationelle i samtalen, da det kan ignorere passioner, identiteter og antagonisme.

# data[].attributes.body
• Bruges som pædagogisk metode til at træne elever i at tænke kritisk og åbent.

• Elever stiller spørgsmål til hinanden og søger fælles forståelse af begreber (fx retfærdighed, venskab, frihed).

• Styrker:

- Refleksion (eleverne tænker over egne og andres udsagn).

- Sproglig udvikling (de lærer at begrunde og præcisere).

- Demokratisk dannelse (træning i at lytte, give plads og bygge videre på andres udsagn).

# data[].attributes.body
- Man skal ikke tale i sin følelsers vold. Følelser skal dog ikke udelukkes, men formidles på en ordentlig måde, og vi skal også sørge rationelle – det ene udelukker ikke det andet.

- Det okay at være uenige, man skal respektere man har forskellige hedninger.

- The best both worlds

# data[].attributes.body
Argumentation: plads til at være uenig, dog mener vi, at det rationelle sind vægter højt herredømmefri samtale. Diversitet er god i en dialog, når man skal argumentere med andre individer. Man skal også have en god balance mellem positiv og negativ frihed.

# data[].attributes.body
I de ældre klasser (Hvor fornuften er større), kunne det være interessant at prøve den herredømmefrie samtale til at udforme en række klasseregler. Hersker der medbestemmelse, kunne det medfører en større grad af deltagelse, når alle elever uanset status og faglighed har mulighed for at fremsætte deres bedste argumenter.

På den anden side, ville den herredømmefrie samtale, ikke fungerer som ønsket, ved eksempelvis en mobbesag.

# data[].attributes.body
Skolen skal forberede eleverne til medansvar, rettigheder og pligter til deltagelse. Formålsparagraf 3.