# data[].attributes.body
Latviešu rakstu valoda sāka attīstīties 16. gadsimtā, Reformācijas ietekmē. Pirmie latviešu iespieddarbi bija paredzēti reliģiskiem nolūkiem. Pirmā latviešu grāmata tika iespiesta 1525. gadā, bet, visticamāk, tā tika iznīcināta

# data[].attributes.body
Vecākais saglabājies iespiestais teksts latviešu valodā ir lūgšana, kas tika iekļauta enciklopēdiskajā izdevumā "Kosmogrāfija jeb visu zemju apraksts..." 1550. gadā

# data[].attributes.body
Vecākā saglabājusies iespiestā grāmata ir katoļu katehisms, kas izdots Viļņā 1585. gadā.

# data[].attributes.body
Pirmā latviešu Bībele publicēta 1694. gadā. Tajā ir minēts arī vācu-baltu luterāņu mācītāju ieguldījums latviešu valodas popularizēšanā

# data[].attributes.body
latviešu nacionālās identitātes veidošanā 1856. gadā. Tajā ir uzsvērts, kā latviešu inteliģence, kas izglītojās Eiropas universitātēs, izmantoja rakstīto valodu, lai sazinātos ar saviem cilvēkiem. Attēlā ir arī minēts, ka grāmatu rakstīšana un publicēšana latviešu valodā bija būtiska nacionālās valsts veidošanas sastāvdaļa

# data[].attributes.body
1860 Vēl viens svarīgs gads, kas, iespējams, ir saistīts ar latviešu rakstības un identitātes

# data[].attributes.body
"Zelta zirgs" ir izcelta, kur galvenais varonis Antiņš tiecas sasniegt šķietami neiespējamo, kāpjot stikla kalnā un atmodinot princesi, simbolizējot neatkarīgas Latvijas ideju. Tekstā arī minēts, kā arhitekts Gunārs Birkerts iedvesmojās no Raiņa lugas, projektējot Latvijas Nacionālo bibliotēku, piešķirot tai stikla kalna formu.