# data[].attributes.body
Erfaringer:
·       Onlineundervisningens begrænsninger: kan ikke rumme for store niveauforskelle. (Materialer skal være sendt på forhånd, interaktion kan gå tabt, gestik og mimik kan ikke aflæses på samme måde eller, begrænsninger kan ligeledes forekomme hvis kursisterne ikke er så it-vandt. Man kan ikke være så spontan i sin onlineundervisning)

·       Lærebogsmaterialet lægger ikke op til niveauforskelle i undervisningen. Det kræver at underviseren reflekterer over hvad man gerne vil have ud af differentieringen.

# data[].attributes.body
Materiale som ’Fokus’ er taskbaseret og hvis man tager udgangspunkt i det. Case: På hold 2.2 – 2.5 arbejder alle kursister med Fokus 3, suppleret med samtale til 2.2 og mere skriftligt til 2.5.

Evaluering/opsummering med kursister i slutning af et forløb er vigtigt, for at kursisterne ’tager ejerskab’ over deres læring og bliver klar over hvad de har lært.

Udfordring med specielt 3.1’er og 3.2’er kursister med lang uddannelsesbaggrund, som ikke vil ’tabe ansigt’ ved at spørge om det de ikke forstår. Underviseren skal skabe en kultur, og italesætte at det er godt at stille spørgsmål og ok at lave fejl.

Giv kursisterne sprog til at spørge – hvad betyder….

Underviser skal være generende for en rar og tryg stemning i klassen.

Udfordring med at man snakker om ’delikate’ emner som kan aktivere traumer – familie eller naboer man har mistet, hvor stemningen bliver trist.

Vigtigt at man som underviser viser at alle følelser er ok. Godt at undervisningen bliver et frirum for kursisterne hvor de kan hygge sig og have det godt og sjovt. Give kursisterne redskaber til at fortælle at ’det her vil jeg ikke tale om’

Italesæt over for nye kursister i klassen eller kursister der vender tilbage fra pause at det er hårdt lige at vende tilbage, evt. gøre ’gamle’ kursister til hjælpere, som forklarer de nye om hvad vi arbejder med.

Gamle kursister repeterer i gruppe mens læreren introducerer materiale for nye kursister.

Skriftligt arbejde – kursisten læser sin tekst op for klassen, læreren gennemgår fejlene på tavlen. Kursisterne læser evt. deres tekster op for hinanden 2 og 2

Udfordring: at tage autentisk materiale ind i klassen, kursisterne glemmer det eller synes det er irrelevant. En øvelse der virker er i emnet shopping er at tage i butikker, snakke med ekspedient, spørge om vej

Gratisaviser har ofte lavt lix-tal – godt at læse

Læsebarometer, hvor kursisterne noterer hvilke danske tekster de har læst og dermed bliver opmærksomme på det. Læreren kan evt. facilitere tekst/links til hjemmesider/magasiner som omhandler kursistens interesseområder – boligindretning, mode.

# data[].attributes.body
1. Erfaringer med undervisningsdifferentiering:

- Hvis man har flere moduler på et hold, fungerer det godt at arbejder med samme stof, men at kursisterne arbejder i grupper efter moduler. Så kan man hjælpe dem på det niveau de er på.

2. Hvad er svært:

- Man kan ikke regne med, hvem der kommer og ikke kommer fra gang til gang. Tiltænke noget til bestemte personer, hvis de ikke kommer. Sammenhæng fra gang til gang.

- Forskel på progression

- Forskel på motivation

- Sværere jo tidligere i forløbet. Stor forskel på progression og engagement.

- Begyndere sammen med andre fungerer IKKE! (også i forhold til kursistens forventninger)

3. Hvornår opstår der behov:

- Ved løbende optag

- Ved uhomogene hold

- Store hold

- Svingende fremmøde

- Differentiering opstår både i forhold til progression, men også interessebaggrund

4. Forslag til fokus i egen praksis

- Redidaktisering af eksisterende materiale er en inspirerende idé

- Inkluderende undervisning - IKKE elevdifferentiering.

# data[].attributes.body
Erfaringer:
Ikke meget brug for UVD. Homogene hold. Kommer naturligt, når vi re-didaktiserer opgaver fra materiale. Bruger kommunikative opgaver + grp arbejde som UVD (måske ubevidst).
Fokus:
Mere re-didaktisering af eksisterende materiale. Task/kommunikativ undervisning. Mere mundtlighed og udtale.

# data[].attributes.body
Udfordringer på FVU Engelsk er det store spænd for eleverne, deres forudsætninger og motivation. Hvordan man kan lave noget omfattende, der dækker det hele. Ordforråd som udgangspunkt, grammatik til niveauet.

FVU Dansk - det store spænd. Evt andre sprog, som de kommer med.
Fællesfokus på grammatik
autentiske tekster
samfundsfagsrelateret grammatik
det at tage ansvar for egen læring
hvad sker der i jeres egne lande
Hvorfor er du her? Hvad skal du bruge det til?

FVU Dansk for kommende politifolk
trin 3/4
masser af samfundsfag
masser af cases
ord og koncepter
argumentation
genre arbejde - analyser af case
struktur for en opgave bliver "serveret"
grammatisk ananlyse af caseopgaver, syntaks, mv.
Det er svært at skabe fællesskabet

Vi fik snakket lidt løst om, hvad vi kan have fokus på i egen praksis, men det er vidt forskellige ting vi arbejder med indenfor FVU.

I praksis kan vi lade eleverne byde ind med de emner der interesserer dem og forberede noget ud fra det.

# data[].attributes.body
Onlineformatet gør differentiering svært:
- Det er sværere at mærke hvilket niveau kursisterne har, fordi de har nemmere ved at skjule deres svagheder i et breakoutroom eller i plenum, samt andre tekniske begrænsninger (for kursisten eller underviseren). Grundlaget for differentiering bliver svagere.

Hvilke teknikker vi bruger til at differentiere:
- Grupper af 3 så sandsynlighed for stort gab i niveau bliver mindre, og at de forskellige niveauer kan bruge hinanden
- Hjælpe hinanden med at forklare grammatikregler. Højere niveau kan forklare et grammatikproblem de selv har svært ved til et lavere niveau (skaber sproglig bevidsthed).
- Opgaver som alle niveauer har svært ved, fx tidsudtryk og modalverber
- Blande grupper til hver opgave.

Svært at sætte kursister i "bås" som én der er dårlig til inversion, eller én der er dårlig til at tale.

Hvad kan vi have mere fokus på i egen praksis, i forhold til undervisningsdifferentiering
- Kan sætte folk sammen med hvad de har lettest ved, eller selv lade dem vælge mellem 3 opgaver.
- Gruppeinddeling: der skal være en der er god til udtale, en der kan stille spørgsmål og en der kan skrive.
- Differentiere opgavetyper, spil, film, meningsfulde projekter.
- taskopgaver først, forklaring bagefter.
- ekstra diskussionsspørgsmål til hvis man er færdig med en opgave hurtigt.

# data[].attributes.body
1. Erfaringer:
Modstand mod at lære sprog hos bestemte grupper kontra stor motivation for at lære sprog i samme klasse

Udfordringer med at få alle med

Erfaring med at få lavet emnebaseret undervisning (emnehjul/repetitions spørgsmål for at få  opdyrket sproglig opmærksomhed hos kursisterne
2. Praksis i fremtiden:
Inddrag kursisterne mere i forhold til hvilke emner der skal arbejdes med med udgangspunkt i kursisternes behov

Finde nye måder at få feedback på hvad der laves i klassen med henblik på at lave individuel vurdering/styrke autonomi

Opstille nogle læringsmål med henblik på at evaluere progression og skabe mening for kursisterne

# data[].attributes.headline
Hvordan kan vi blive bedre til at undervisningsdifferentiere?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan vi blive bedre til at undervisningsdifferentiere?

# data[].attributes.body
- Mere produktorienteret undervisning - men det kræver mere tid til udvikling af differentierbare materialer
- Mere fokus på gruppe- og holddannelser/hvad fungerer bedst?

# data[].attributes.body
Erfaring med undervisningsdifferientiering

11:00 - 11:30 runde 1: hver deltager fortæller om egne erfaringer og behov med at undervisningsdifferentiere (5 minutter til hver)

Spørgsmål til refleksion:

Hvilke erfaringer har gruppen med at undervisningsdifferentiere?

Hvornår opstår der et behov for at undervisningsdifferentiere i gruppens praksis?

Hvilke udfordringer oplever man med at undervisningsdifferentiere?

Mange af os har relativt homogene DU3-hold (vi er 6 fra samme sprogskole). Der er også erfaringer med hold, hvor der har været større forskel fx flygtninge i praktik i et hold med europæere med arbejde.

Hvordan får vi bevidst inddraget translanguaging i undervisningen?

Der er bevidsthed om, at nogle sprogkundskaber er opfattet med mere prestige og status end andre sprog. Det har en påvirkning på at inddrage flersproglige ressourcer i undervisningen.

Inddragelsen af kursisternes øvrige sprog kan give dem agens og større/bredere forståelse for egen sprogindlæringen.

Store niveauforskelle mellem forskellige DU’er er meget svært at håndtere.

11:30 - 12:00 runde 2: på baggrund af runde 1 - hvad kunne deltagerne have mere fokus på i egen praksis - i forhold til undervisningsdifferentiering (5 minutter til hver)

Fx

at udvikle et undervisningsforløb

at redidaktisere et allerede eksisterende undervisningsforløb

at udvikle måder at redidaktisere eksisterende undervisningsforløb på

En snak om, hvad kursisterne konkret vil/skal bruge dansk? Hvad bruger de dansk til? Giver refleksion og agens til learneren.

Inddrage deres flersproglige ressourcer mere konkret og bevidst i undervisningen.

Redidaktisering af undervisningsmaterialer er meget vigtigt (men også krævende af både kompetencer og tid)

Idéen om et produkt i TASK-modellen: hvor konkret skal produktet være?

# data[].attributes.body
Runde 1
Behov for undervisningsdif. ifh. til kursisternes forudsætninger:
-  i viden om verden.
- modersmål og sproglige kompetencer
- interesser
Runde2
Man kan have mere fokus på hvordan kursisterne kan supplere hinanden udfra deres forskellige kompetencer i de 4 færdigheder

# data[].attributes.body
Arbejd med en tekst:

1.1  – 1.6

Emne: indkøb

Slutprodukt: Køb ind til en lille fest

Præ-task

-         Find ordforråd (måske indkøbsavis), brug kursisternes allerede eksisterende ordforråd + ekstra

-         Alfabet à vokaler, konsonanter, lyde à stavelser – evt. kan højere moduler hjælpe lavere à tal

-         Sproghandlinger, hvad koster det osv.

Task

-         Lærer læser højt à lytteforståelse, Prosodi,

-         Kursisterne læser højt parvis à hjælper hinanden (skal måske lære konceptet)

-         Nogle finder vokaler, stavelser (dette kan suppleres med yderligere opgaver for dem, der bliver hurtigt færdige)

-         Skriv ord

-         Find sammensatte ord

-         Lav spg.

-         Trækker essentielle ord og vendinger ud af teksten

-         Samtale om forskelle på indkøb i forskellige lande

-         Eksamesforberedende – hvad er dine erfaring – hvad med dig

-         Evt. skriv en kort tekst om emnet

-         Hangman

-         Kategorier

Produkt

-         indkøbsliste

-         indkøbstur

-         Nogle styrer penge og matematik

-         Andre har styr på, hvad der skal købes

-         Scan selv

Sprogligt fokus:

Verber – nutid/ datid

Spørgsmål sætningsstruktur

Ordforråd

Afkodning

# data[].attributes.body
- Hverdagserfaring --> Den ubevidste
- Zoom-erfaring --> Breakout rooms giver muligheder for differentiering
- Meningsforhandling ifm. opgaveløsning
- Behov når forskelligt kompetenceniveau, eller nogle har lavet hjemmearbejde og andre ikke, nogle kommer til timen andre dukker uregelmæssigt op
Udfordringer med differentiering: hvordan gennemfører man det uden ekstra arbejde til læreren

# data[].attributes.body
Runde 1
Kursisternes egne erfaringer er noget vi tænker meget over og arbejder aktivt med

Refleksioner over hvilke forventninger vi som undervisere har, og hvilket (kulturelt/sprogligt) udgangspunkt og niveau kursister reelt set kommer med

Svært i forhold til den enkelte kursists deltagelses- og handlemuligheder i et klasserum?

Stilladsering hvor kursisterne hjælper hinanden

Runde 2
Ikke nok forberedelsestid til at udvikle egne undervisningsforløb, men gruppen vil gerne prøve at redidaktisere allerede eksisterende undervisningsforløb ud fra Elinas udvidet TASK-model

Kunne være dejligt med tid til at planlægge eget undervisnings-forløb. Hvis man var i et team, kunne der være større mulighed for at udvikle fælles undervisningsmateriale

Fokus på mere praksisorienteret undervisning. Altså kropslig undervisning

# data[].attributes.body
Dele undervisningen op i mindre opgaver, som kan behandles i forskellige niveauer. På f.eks grammatik, udtale, eller med skrive opgaver på emnet for de høje niveuer. Så produkterne bliver forskellige

Lave gruppearbejde der i konstellationerne har en niveaudeling. Og grupperne har forskellige behov for instruktion.

# data[].attributes.body
Det er svært for en passiv kursist med begrænsede læringsstrategier at indgå i et taskbaseret gruppearbejde hvor differentiering kan foregå

Det kan være en udfordring med gruppesammensætning; skal man inddele efter individuelle læringsstrategier, niveau....

Fremmøde ... manglende fremmøde gør det svært at planlægge taskbaserede undervisningsforløb med et produkt

en udfordring er at lære kursisterne om læringsstrategier og eget ansvar for sprogtilegnelsesprocessen

# data[].attributes.body
behovet for differentiering opstår ved;

-forskel i niveau (samlæste moduler, FVU)
-forskel i individuelle læringsstrategier
-forskel i deltagelse/fremmøde
-forskel i kursisternes forventninger
-forskel i kursisternes mulighed for at praktisere dansk i hverdagen

# data[].attributes.body
Hvilke erfaringer har gruppen med at undervisningsdifferentiere?

* Det føles som om, der ikke er så stort behov for at undervisningsdifferentiere på DU3. Måske kommer man til at gøre det automatisk.
* Med tyskere kan der være behov for ekstramateriale, så de ikke keder sig.
* Inddrager dem der ikke er så gode.
* Har fået større forståelse for differentiering efter oplægget - tror jeg klarer det godt nok ved at inkludere alle på holdet ved at læse en bog sammen.

Hvornår opstår der et behov for at undervisningsdifferentiere i gruppens praksis?
* Når fx kursister har haft fravær.
* Når kursister har meget forskellige forudsætninger, fx sprogøre eller en dansk omgangskreds.
* Når kursister har forskellige interesser, og forskellige ting de laver i deres hverdag.

Hvilke udfordringer oplever man med at undervisningsdifferentiere?
* De svage kursister kan føle sig intimiderede, og de stærke kan kede sig.

# data[].attributes.body
Person 1: På store skoler kan det nærmeste vi møder differentiering ofte være kursister der er i begyndelse, midt og sidst i et givent modul.

Person 2: Lav emnebaseret undervisning og arbejde med stilladsering.

Person 3: Lad kursisterne hjælpe hinanden. Arbejde med differentiering omkring udtalen, hvor nogle kursisterne har brug for mere teoretisk forklaring, mens andre har mere brug for praktisk træning.
Skip bogens enkeltlyds-tilgang og arbejd med hele sætninger, så man kan indrette fokus efter den enkelte: En russer få hjælp til  R, en tysker med melodi eller stød men det er stadig densamme sætning, man siger i kor.

Person 4: Har ikke oplevet et stort behov for differentiering, da kursisternes niveau ligger meget tæt.

# data[].attributes.body
Løbende op tag og blandede hold.
hver 14. dag nye kursister.

Har i virkeligheden praktiseret elevdifferentiering. nemmere på de højere moduler. modul 1 -3/4. Invitere en elev til at komme en time før for at få på niveau. HVis der er nogen der slet ikke kan og nogen der kan. Emner er gode at bruge som organisering.

Det er læreren der skal tilpasse sig de niveauer i sin kommunikation

# moduler i en ukrainerklasse har samme emne men på forskellige niveauer.

# data[].attributes.body
- Udfaldsåben undervisningsmetode
- Task (fx lav kursisternes egne kogebøger)
- Hest-følordninger i stilladseringen (fx "gamle" kursister/hurtige learnere træner de nye)
- Videndeling i form af hest-følordning
- Ad hoc-stilladsering efter behov (fx at lave modelmails sammen de kursister, der efterspørger det)

# data[].attributes.body
hej

# data[].attributes.headline
Notér gruppens tanker til disse spørgsmål:

# data[].attributes.subject
Notér gruppens tanker til disse spørgsmål:

# data[].attributes.body
Hvilke erfaringer har gruppen med at undervisningsdifferentiere?

Hvornår opstår der et behov for at undervisningsdifferentiere i gruppens praksis?

Hvilke udfordringer oplever man med at undervisningsdifferentiere?