# data[].attributes.body
Thyra har mild KOL og en funktionstilstand 2.
Thyra sidder i rullestol og bor på et plejehjem. Hun har ingen funktion i benene. Armene kan hun til dels bruge til at hjælpe med at lave øvre toilette og tage tøj af og på selv. Hun vil gerne have personalet til at  gøre tingene for sig.
Erna skal motiveres til at gøre det selv hun kan, da hun ellers med tiden vil blive handlingslammet, og apatisk.
En gang om måneden kommer Erna hjem til sin datter og børnebørn til hygge.
Erna skal deltage i stolegymnastik to gange om måneden, og ellers skal hun motiveres til at tage aktiv del i alt det hun godt kan.

# data[].attributes.body
Vi arbejder ud fra hjælp til selvhjælp.
Thyra mener selv, at fordi hun har fået konstateret KOL og er "gammel", så er det da rimeligt, at tingene bliver gjort for hende.
Thyra skal motiveres, da hun kan mange ting selv, men synes det er nemmere at det bliver gjort for hende.
- Thyra kan selv skifte tøj på øverste del af kroppen
- børste tænder selv
- rede hår
- vaske sig
- tage deodorant på
- han kan selv spise og drikke
- hun skal motiveres til at bevæge sig så meget så muligt, for også at holde sin maven og tarme i gang.
Tilgangen vil være, at støtte hende i at gøre tingene selv.
Dette kan gøres ved, at sørge for at tingene er indenfor hendes rækkevidde, og at hun støttes og opmuntres til at det er bedre for hende og hendes krop, at hun bevæger sig og gør tingene selv.

# data[].attributes.headline
REHABILITERING er en målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces mellem en borger, pårørende og fagfolk. Formålet er, at borgeren, som har eller er i risiko for at få betydelige begrænsninger i sin fysiske, psykiske og/eller sociale funktionsevne, opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv. PRINCIPPER FOR REHABILITERINGSFORLØB er 

# data[].attributes.subject
REHABILITERING er en målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces mellem en borger, pårørende og fagfolk. Formålet er, at borgeren, som har eller er i risiko for at få betydelige begrænsninger i sin fysiske, psykiske og/eller sociale funktionsevne, opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv. PRINCIPPER FOR REHABILITERINGSFORLØB er 

# data[].attributes.body
1. Borgerens deltagelse
2. Forløbet skal tilrettelægges individuelt efter borgerens behov
3. Borgerens livssituation
4. Mål og tid
5. Tværfagligt samarbejde
6. Sammenhæng
7. Planlægning
8. Forløbet skal tage udgangspunkt i sikker viden

# data[].attributes.body
Som medarbejder skal man kende nogle vigtige begreber i at arbejde rehabiliterende, da det dermed understøtter borgeren i forhold til værdier og hverdagsliv.
- Aktivitet ( ADL, P-ADL, I-ADL ) her er det gøremål eller handlinger, så man kan have et godt liv. Det inddeles i FRITIDSAKTIVITETER, PERSONLIGE AKTIVITETER, ARBEJDSAKTIVITETER
- Behov - hvilke behov er der
- Døgnrytme - borgers vaner og livsmønstre. Bestemte aktiviteter går igen på nogenlunde samme tid og måde igennem dagen.
- Deltagelse i samfundet - mulighed for at lære det man gerne vil, have indflydelse, kunne rejse, kunne handle selv.
- Netværk - have et godt netværk i form af familie, læge og andre fagpersoner.
- Livskvalitet - er ens oplevelse af, om man har det godt, og har et godt liv. Har selvværd og selvtillid. Ens levevilkår.
- Mestring - Hvordan man klarer nye og svære situationer både i fysisk, psykisk og sociale sammenhænge. De ressourcer man besidder.
- Funktionsevne - fysiske funktionsevne, psykiske funktionsevne og socialfunktionsevne.
- Funktionsnedsættelse - tab eller nedsat tab af kropslig eller mentale funktioner.
- Aldring - den proces der sker i kroppen i takt med at man bliver ældre. Kroppen forfalder med tiden.

# data[].attributes.body
1. Visitation.
2. Udredning.
3. Målsætning. Vi arbejder med at gøre Thyra mere selv hjælpende ved at motivere hende og forklare hende hvorfor er det vigtigt for hende at blive "sin egen Herre" og snakke med hende om Antonovsky Mestrings teori.
4. Målrettede indsatser og opfølgning. Vi hjælper og støtter Erna omkring personlige pleje og vores mål er at hun kan udføre personlig pleje selvstændigt for det meste.
Vi har et samarbejde med fysioterapeuten om genoptræning med Ernas ben og vores er at hun kan op at stå på sine ben.
Vi motiverer Erna til at deltage i udførelse af de huslige pligter.
5. Afslutning og eventuelt revisitation.

# data[].attributes.body
Antonovskys mestrings teori

# data[].attributes.body
Serviceloven § 83 a

1. § 83 aKommunalbestyrelsen skal tilbyde et korterevarende og tidsafgrænset rehabiliteringsforløb til personer med nedsat funktionsevne, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp efter

§ 83, stk. 1

1. . Vurderingen skal være individuel og konkret og tage udgangspunkt i modtagerens ressourcer og behov.

2. Stk. 2. Rehabiliteringsforløbet, jf.

stk. 1

1. , skal tilrettelægges og udføres helhedsorienteret og tværfagligt. Kommunalbestyrelsen skal fastsætte individuelle mål for rehabiliteringsforløbet i samarbejde med den enkelte modtager af forløbet.

2. Stk. 3. De fastsatte mål og tidsrammen for rehabiliteringsforløbet skal indgå i en samlet beskrivelse af forløbet. Er der under rehabiliteringsforløbet behov for at ændre i målene, skal dette ske i samarbejde med modtageren.

3. Stk. 4. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde modtageren af et rehabiliteringsforløb den nødvendige hjælp og støtte under forløbet med henblik på at nå de fastsatte mål, jf.

stk. 2

1. . Hjælpen og støtten skal løbende tilpasses udviklingen i modtagerens funktionsevne. Hvis modtageren ikke gennemfører et rehabiliteringsforløb, skal kommunalbestyrelsen vurdere modtagerens behov for hjælp efter § 83

# data[].attributes.body
Jeg har undersøgt begrebet " den rehabiliterende tilgang " og kan forklare, hvad det betyder.
Når vi arbejder ud fra den rehabiliterende tilgang, tager vi hensyn til borgerens helbred samt funktionsnedsættelser og samarbejder med ham om at udvikle, styrke eller bevare sine resurser, så han kan mestre sin egen hverdag.

Jeg har kenskab til principperne og faserne for det rehabiliterende forløb.
Otte grundprincipper for rehabiliteringsforløb: 1 Borgerens Aktive deltagelse i forløbet.
2 Individuel og fleksibel tilrettelæggelse med afsæt i borgerens behov.
3 Helhedsorienteret tilgang i forhold til borgerens samlede livssituation.
4 Målorienterede og tidsafgrænsede forløb.
5 Tværfagligt og tværsektorielt samarbejde.
6 Koordinerede forløb
7 Planlægning.
8 Videns basering og kvalitet.
De 5 faser for rehabiliteringsforløbet:
1 Visitation
2 Udredning
3 Målsætning
4 Målrettede indsatser og opfølgning
5 Afslutning og eventuelt revisitation

Jeg kan give eksempler på fysiske og psykiske funktionsnedsættelser.
Funktionsnedsættelse er en begrænsning i kroppens evne til at fungere. Det kan både være fysisk og psykisk for eksempel: tab af sanser som lugt, smag, syn, hørelse, evnen til at mærke varme og kulde, nedsat lungefunktion, nedsat bevægelighed i arme eller ben, nedsat evne til at skelne højre og venstre, nedsat evne til at se i mørke, nedsat hukommelse og genkendelse.

# data[].attributes.body
Hjælper/assistent
- God morgen Thyra, har du sovet godt?
Thyra
- ja som altid
Hjælper
- Kan du huske Thyra, at vi snakkede om, at du skal have styrket dine benmuskler, så du kan rejse dig. Og så du kan flytte dig fra sengen til stolen og fra stolen til toilettet?
Thyra
- Det husker jeg ikke, hvorfor?
Assistent
- Fordi du fra uge til uge, vil opleve at du bliver mere selvhjulpen og ville kunne deltage i mere
Thyra
- Nå, men hvad skal jeg så gøre?
Hjælper
- Du får lidt massage og så skal du lave ben løft og ben skub
Thyra
- ok
Assistent
- Vi tager det i dit tempo Thyra
Thyra
- Åh, det er svært og hårdt
Elev
- Hvordan vil det forbedre Thyras livskvalitet?
Hjælper
- Thyra får sin livskvalitet i at hun bor på et plejehjem, hvor hun får alle sine fysiske og psykiske behov dækket. Hun deltager i aktiviteter sammen med andre borgere. Hendes grundstemning er god og hun oplever at være elsket. Desuden lytter hun til lydbøger. Hun er sammen med venner og  familie.
Thyra
- Ja jeg ses stadig med mine venner og det er så hyggeligt at se min familie.
Datter
- Det er dejligt at høre mor. Men hvis du bliver bedre med bentøjet, vil det være nemmere for dig og os at få dig med til ting.
Assistent
- Så Thyra, er du klar? Så hjælpes vi ad med øvelserne
Assistent/hjælper og datter roser Thyra for hendes indsats med øvelserne
Øvelser: skub til hånd med ben, hofte vrid med støtte, ben stræk op med støtte.
Assistent/hjælper og datter roser Thyra for hendes indsats med øvelserne
Thyra bliver glad og kan se at der er en sammenhæng i at blive mere mobil og at det er meningsfuldt, at lave sine øvelser

Elev

- Så de teorier I har brugt for, at hjælpe Thyra bedst i hendes rehabiliterings forløb er SMART modellen, Livskvalitets modellen og Maslows behovspyramide? Det giver også god mening i forhold til hvad jeg har lært på skolen i rehabilitering. I vil vel så fortsætte med at arbejde med den rehabiliterende tilgang til Thyra i hverdagen, så hun kan mere og mere selv?

Assistenten

- Ja det vil vi selvfølgelig alle støtte op om, så Thyra får en meningsfuld, sammenhængende og god rehabilitering og hverdag her hos os.

# data[].attributes.headline
Når vi formulere rehabiliterings mål, vi skal bruge SMART - modellen. SMART- står for, at målene skal være : 

# data[].attributes.subject
Når vi formulere rehabiliterings mål, vi skal bruge SMART - modellen. SMART- står for, at målene skal være : 

# data[].attributes.body
S - specifikke
M - målbart
A - acceptable
R - realistiske
T - tidsangivne
Specifikke mål  - de er formuleret tydeligt og afgrænset. Målbart -kan de dokumenteres, hvad der er, der skal opnås. Acceptable - det øvrige personale bakker op. Realistiske - er målene realistiske og er der tilstrækkelige fysiske og psykologiske ressourcer til at nå dem. Tidsangivne - hvad er start og slutning.
THYRAS SMART mål:
S - Thyra kan rejser sig ved hjælp af hejs, fra seng til stol.
M - Vil kunne se fremskridt fra uge til uge.
A - for at Thyra bliver mere selvhjulpet.
R - tage det i hendes tempo og efter hendes motivation.
T - ca. 4 månede.

# data[].attributes.body
ADL-aktiviteter er alle de

aktiviteter eller gøremål,

Som vi som mennesker

er nødt til at udføre

for at opretholde livet.
P-Adl-aktiviteter:

Personlige ADL-aktiviteter som:

Personlig hygiejne

Toiletbesøg

Påklædning

Kommunikation

Mobilitet

Spisning
Som sundhedsprofessionel skal du være god til at holde øje med, hvordan dine borgere klare de forskellige ADL-aktiviteter.

Du kan enten observere det

Eller du kan tale med borgeren om hvordan han klarer det.

Man kan ikke altid stole på at borgeren kan klare sin ADL, selvom han siger at han kan.

Andre gange kan han godt klare ADL-aktiviteterne, selvom han siger at han ikke kan

Derfor kan det være vigtigt at observere, om han gør det og hvordan han gør det.

# data[].attributes.body
Jeg har undersøgt begrebet den rehabiliterende tilgang og kan forklare, hvad det betyder.
Jeg har kendskab til principperne og faserne for den rehabiliterende tilgang.
Jeg kan giver eksempler på fysiske og psykiske funktionsnedsættelser.