# data[].attributes.headline
ІНФОРМАЦІЙНО-ОСВІТНІЙ БЮЛЕТЕНЬ   для слухачів про курси підвищення кваліфікації

# data[].attributes.subject
ІНФОРМАЦІЙНО-ОСВІТНІЙ БЮЛЕТЕНЬ   для слухачів про курси підвищення кваліфікації

# data[].attributes.attachment_link.title
Наука про навчання в електронну еру (на базі Новогуйвинського ліцею імені Сергія Процика Житомирського району Житомирської області)

# data[].attributes.attachment_link.description
ДЛЯ СЛУХАЧІВ КУРСІВ ПІДВИЩЕННЯ КВАЛІФІКАЦІЇ

# data[].attributes.headline
Орієнтовна тематика випускних робіт

# data[].attributes.subject
Орієнтовна тематика випускних робіт

# data[].attributes.attachment_link.title
Тематика випускних.docx

# data[].attributes.headline
ІНТЕРАКТИВНИЙ РОБОЧИЙ ЗОШИТ З ТЕМИ КУРСІВ: Скрипник М. І., Кравчинська Т. С., Волинець Н. П. Наука про навчання в електронну еру, або Шкільна дошка за/проти «цифри». Київ.

# data[].attributes.subject
ІНТЕРАКТИВНИЙ РОБОЧИЙ ЗОШИТ З ТЕМИ КУРСІВ: Скрипник М. І., Кравчинська Т. С., Волинець Н. П. Наука про навчання в електронну еру, або Шкільна дошка за/проти «цифри». Київ.

# data[].attributes.attachment_link.title
НАУКА ПРО НАВЧАННЯ В ЕЛЕКТРОННУ ЕРУ, або ШКІЛЬНА ДОШКА ЗА/ПРОТИ "ЦИФРИ"

# data[].attributes.attachment_link.description
РОБОЧИЙ ЗОШИТ ДЛЯ ПЕДАГОГІЧНИХ ПРАЦІВНИКІВ ЗАКЛАДІВ ЗАГАЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ

# data[].attributes.headline
Шкільний урок: алгоритм

# data[].attributes.subject
Шкільний урок: алгоритм

# data[].attributes.attachment_link.title
Шкільний урок: алгоритм

# data[].attributes.headline
Інноваційна педагогіка - 2023

# data[].attributes.subject
Інноваційна педагогіка - 2023

# data[].attributes.attachment_link.title
Інноваційна педагогіка 2023

# data[].attributes.headline
Дослідження уроку: історія

# data[].attributes.subject
Дослідження уроку: історія

# data[].attributes.attachment_link.title
Дослідження уроку: історія

# data[].attributes.headline
Випускна (підсумкова) робота слухача курсів: методичні рекомендації 

# data[].attributes.subject
Випускна (підсумкова) робота слухача курсів: методичні рекомендації 

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні_рекомендації_випуск_2.pdf

# data[].attributes.headline
Рукопис: робочий зошит "Наука про навчання в електронну еру" (автори: Марина Скрипник, Тетяна Кравчинська, Наталія Волинець).

# data[].attributes.subject
Рукопис: робочий зошит "Наука про навчання в електронну еру" (автори: Марина Скрипник, Тетяна Кравчинська, Наталія Волинець).

# data[].attributes.attachment_link.title
Наука про навчання в Е-еру Робочий зошит 15_01.docx

# data[].attributes.headline
ПЕРША ПРОМИСЛОВА РЕВОЛЮЦІЯ  (XVIIIст.,  Англія): від ручного до  машинного фабрично-заводського виробництва

# data[].attributes.subject
ПЕРША ПРОМИСЛОВА РЕВОЛЮЦІЯ  (XVIIIст.,  Англія): від ручного до  машинного фабрично-заводського виробництва

# data[].attributes.attachment_link.title
Як промислова революція вплинула на життя людей, Одна історія - Google Search

# data[].attributes.attachment_link.description
Як промислова революція вплинула на життя людей, Одна історія

# data[].attributes.headline
1870  - парта (Федір Ерісман «Вплив шкіл на походження короткозорості»; Петро Коротков);1884 – перша автоматична перова ручка

# data[].attributes.subject
1870  - парта (Федір Ерісман «Вплив шкіл на походження короткозорості»; Петро Коротков);1884 – перша автоматична перова ручка

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Шкільна парта 1940-1950-х років

Парта - предмет шкільних меблів, письмовий стіл об'єднаний з лавою, призначений для учнів системи середньої (іноді і дошкільної) освіти. Як правило, парта розрахована на розміщення двох учнів.

Згідно стандартів, шкільні парти поділяються на кілька типів, що відрізняються висотою стільниці, призначені для учнів різного віку і, відповідно, зростання.

У сучасних навчальних закладах парти замінюються учнівськими письмовими столами, комплектом робочих стільців з відповідною висотою сидіння, стільцем з підставкою для письма та інші.

Шкільна парта Ерісмана була розроблена у 1870 році і близька до креслень Фарнера, опублікованих в Німеччині 5 років до того. Перший аналог таких меблів у вигляді поставця з'явився ще в епоху Відродження, потім він перетворився в конторку або секретер, а вже пізніше - у шкільну парту.

Російський гігієніст Федір Ерісман опублікував свою наукову працю "Вплив шкіл на походження короткозорості", вивчивши залежність появи очних і тілесних захворювань від неправильного положення учня за столом. І в підсумку він запропонував нові меблі. Правильно сконструйована шкільна парта Ерісмана створює сприятливі умови для письма, читання, малювання: вона була зроблена так, щоб текст в підручнику або зошиті можна було читати тільки під прямим кутом. Оскільки Ерісман довгий час займався лікуванням очних хвороб, він врахував і оптимальну відстань для читання - 30-40 сантиметрів. Сидячи за партою, сутулитися стало неможливо.

Парта Ерісмана була одномісною. Але пізніше засланий в уральське село за участь в революційному русі "Земля і воля" петербурзький студент Петро Коротков вдосконалив парту Ерісмана, зробивши її двомісною, додавши до неї відкидну кришку, щоб учням було зручніше вставати. Оскільки в сільських школах в учнів не було шафок, Коротков запропонував прикрутити до парт гачки для портфелів, а під стільницею зробити полицю для підручників. Він також встановив заглиблення для чорнильниць і два жолобка для пера і олівця.

За це Коротков отримав срібну медаль на Урало-Сибірській промисловій виставці 1887 року та диплом про винахід.

У царській Росії також була винайдена унікальна[джерело? ] парта-трансформер, у якій змінювалася висота столу і кут нахилу стільниці. Раніше такі парти використовували лише в елітних школах через їх дорожнечу, але сьогодні їх виробництво здешевлено.

З часом з'явилося багато нових конструкцій шкільної парти, нові технології її виготовлення, з новими гігієнічними вимогами, сучасними формами і матеріалами виготовлення. У шістдесяті роки винайшли парти у вигляді столів з окремими стільцями. У руслі розвитку техніки сьогодні безліч винаходів шкільних парт з вмонтованими комп'ютерами.

Конструкція

Висота сидіння лави повинна відповідати величині довжини гомілки від підколінної ямки до підошви плюс 2 см на товщину каблука. При правильній посадці нога в колінному суглобі зігнута під прямим кутом. Глибина сидіння повинна забезпечувати опору 2 / 3-3 / 4 стегна на сидінні.

Спинка парти виконується з одного або краще двох брусків, для попереково-крижової і підлопаткової опори.

Диференція - відстань по вертикалі від краю столу до площини сидіння - повинна дорівнювати відстані від ліктя (при опущеній та зігнутій в ліктьовому суглобі руки) до сидіння плюс 2 см. У нормі це 1 / 7- 1/8 частина зростання.

Дистанція лави - відстань по горизонталі між заднім краєм столу парти і переднім краєм сидіння - повинна бути негативною, щоб край лави заходив під край столу на 3-4 см.

Оптимальна довжина столу для різних розмірів парт коливається від 120 до 140 см. Кришка столу парти мала нахил 15 °, щоб при меншій напрузі зору створювалася хороша видимість.

Пам'ятник шкільній парті у Варшаві, Польща

Принципи конструкції парт

Конструкція парти дозволяє школяреві сидіти за нею в найзручнішій позі, що не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Парта не має гострих кутів, виступаючих частин кріпильних елементів, тому не заподіє ушкоджень дитині.

Парта має просту і в той же час міцну конструкцію, тому дитині не складно нею користуватися, а дорослому - обслуговувати.

Учень за шкільною партою не заважає своєму сусідові, він може вставати, відповідаючи під час уроку, не виходячи з-за парти.

Конструкція шкільної парти дозволяє формувати правильну поставу, оскільки парта створена під пропорції дитини, за шкільною партою позиція з прямою поставою найменш втомлює і сприяє більшій працездатності школяра, зручна для письма і читання.

Нахил кришки парти дозволяє бачити текст в книзі або зошиті під прямим кутом, що позитивно впливає на зір школяра. Крім того, конструкція парти передбачає максимально сприятливу відстань від очей учня до тексту в зошиті або книзі у 30-40 см.

# data[].attributes.attachment_link.title
Парта - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Парта - предмет шкільних меблів, письмовий стіл об'єднаний з лавою, призначений для учнів системи середньої (іноді і дошкільної) освіти. Як правило, парта розрахована на розміщення двох учнів. Згідно стандартів, шкільні парти поділяються на кілька типів, що відрізняються висотою стільниці, призначені для учнів різного віку і, відповідно, зростання.

# data[].attributes.headline
Вечірні  шкіли (оціаліст-утопіст Р. Оуен (1771–1858);  в Галичині – крайовий закон “Про упорядження народних шкіл”, прийнятий 2 лютого 1885 р. У третьому розділі цього закону передбачалося створення при народних школах курсів доповнювального навчання

# data[].attributes.subject
Вечірні  шкіли (оціаліст-утопіст Р. Оуен (1771–1858);  в Галичині – крайовий закон “Про упорядження народних шкіл”, прийнятий 2 лютого 1885 р. У третьому розділі цього закону передбачалося створення при народних школах курсів доповнювального навчання

# data[].attributes.attachment_link.description
КРАЙОВИЙ СТАТУТ ДЛЯ ГАЛИЧИНИ 1861

# data[].attributes.headline
Києво-Могилянська академія (з 1701 р.) Харківська колегія (1727 р.)  У 1834  був відкритий університет у Києві, ректором якого став відомий український фольклорист М. Максимович. У 1865 відкрився університет в Одесі, у 1875— у Чернівцях.Згідно з «Попередніми правилами народної освіти» 1803 р. впроваджувалися чотири типи шкіл: парафіяльні, повітові, губернські (гімназії), університети.

# data[].attributes.subject
Києво-Могилянська академія (з 1701 р.) Харківська колегія (1727 р.)  У 1834  був відкритий університет у Києві, ректором якого став відомий український фольклорист М. Максимович. У 1865 відкрився університет в Одесі, у 1875— у Чернівцях.Згідно з «Попередніми правилами народної освіти» 1803 р. впроваджувалися чотири типи шкіл: парафіяльні, повітові, губернські (гімназії), університети.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ки́єво-Могиля́нський колегіум - навчальний заклад, який існував у Києві з 1632 по 1817 рр. Першопочатково заснована митрополитом Петром Могилою як Києво-Братська колегія, в другій половині XVII ст. отримала статус академії. За часи існування була одним з найбільших та найвидатніших навчальних осередків у Східній Європі.

Невдовзі після проголошення незалежності, давня академія була відновлена розпорядженням голови Верховної Ради на теренах її історичної території як Університет Києво-Могилянська Академія. Крім університету, правонаступниками себе також вважають Київська духовна академія і семінарія та Київська православна богословська академія.

Петро Могила

Києво-Могилянська академія була заснована на базі Київської братської школи, яка 1615 року отримала приміщення від волинської шляхтянки Галшки Гулевичівни. Деякі вчителі Львівської та Луцької братських шкіл переїхали викладати до Києва. Школа мала підтримку Війська Запорозького і, зокрема, гетьмана Сагайдачного.

У вересні 1632 року об'єдналися Київська братська і Лаврська школи. У результаті було створено Києво-Братську колегію. Київський митрополит Петро Могила побудував в ній систему освіти за зразком єзуїтських навчальних закладів. Велика увага в колегії приділялася вивченню мов, зокрема польської та латини (мова викладання). Станових обмежень для отримання освіти не було. Згодом колегія іменувалася Києво-Могилянською на честь свого благодійника та опікуна. Рівень навчання - академічний.

Згідно з Гадяцьким трактатом 1658 року між Річчю Посполитою і Гетьманщиною колегії надавався статус академії і вона отримувала рівні права з Ягеллонським університетом. Після входження українських земель у склад Московського царства статус академії був підтверджений у грамотах російських царів Івана V 1694 року та Петра I 1701 року.

За час існування Києво-Могилянської академії, з її стін вийшло багато відомих випускників. Варто додати, що майже всі майбутні гетьмани України - Іван Виговський, Юрій Хмельницький, Павло Тетеря, Яким Сомко, Іван Брюховецький, Петро Дорошенко, Дем'ян Многогрішний, Михайло Ханенко, Іван Самойлович, Іван Мазепа, Пилип Орлик, Іван Скоропадський, Павло Полуботок, Данило Апостол, переважна більшість полкової, сотенної старшини, провідники Запорожжя - Кость Гордієнко, Іван Глоба, Володимир Сокальський і багато-багато інших - вихованці Києво-Могилянської академії.

Тут навчалися архітектор Іван Григорович-Барський, композитори Артемій Ведель та Максим Березовський, філософ Григорій Сковорода та науковець Михайло Ломоносов. Авторитет та якість освіти в академії також приводили сюди іноземних студентів: росіян і білорусів, волохів, молдаван, сербів, боснійців, чорногорців, болгар, греків та італійців. Вихованці академії часто продовжували освіту в університетах Європи, оскільки, згідно з європейською традицією, викладання проводилось латиною.

Незважаючи на намагання випускників перетворити академію на сучасний університет, за розпорядженням уряду, указом Синоду від 14 серпня 1817 року Академію було закрито. Натомість у 1819 році в приміщеннях Києво-Могилянської академії була створена Київська духовна академія.

Києво-Могилянська академія та її вихованці. Гравюра XVIII ст.

Ніхто за життя Петра Могили не називав колегію (академію) "Могилянською", ні польські королі, ні московські царі. Це сталося вже понад двадцять років після його смерті. Вперше цю назву знаходимо в грамоті короля Польщі Михаїла Корибута Вишневецького (внучатого небожа Петра Могили, сина Яреми, онука Раїни Могилянки) в 1670 році: "Ми нашою королівською владою дозволили, після такого тяжкого руйнування і спустошення, відновити помянуту Києво-Могилянську колегію і в ній школи".

За часів свого існування Київську академію називали на честь своїх благодійників. Крім Києво-Могилянської, на честь Петра Могили, її називали також Могило-Заборовською, на честь Рафаїла Заборовського. За часів гетьмана Івана Мазепи академію також називали Могилянсько-Мазепинською.

Навчання в академії було відкритим для всіх станів суспільства. Рік починався 1 вересня, але студентів приймали також пізніше протягом року. Викладова мова - латинська.

Процес навчання в Київській Академії тривав дванадцять років. Предмети поділялися на так звані ординарні та неординарні класи. До ординарних належали: фара, інфіма, граматика, синтаксима, поетика, риторика, філософія та богослов'я. В неординарних класах викладались грецька, польська, німецька, французька, єврейська та російська мови, історія, географія, математика (курси включали алгебру, геометрію, оптику, діоптрику, фізику, гідростатику, гідравліку, архітектуру, механіку, математичну хронологію), музика, нотний спів, малювання, вище красномовство, медицина, сільська та домашня економіка. В 1751 р. в академії почали викладати російську мову та поезію, в 1784 р. було заборонено читати лекції українською мовою.

Випускникам академії надавався сертифікат з підписами ректора та префекта.

В академії відбувалися регулярні поетичні змагання з декламації віршів відомих поетів, а також власних віршів. Найбільш вправних віршотворців вшановували лавровими вінками та присвоювали звання "лавроносного поета" (лауреата).

Банкнота 500 гривень, 2015

Поштова марка присвячена Києво-Могилянській академії, 1992 рік.

Києво-Могилянська академія та заклади-наступники згадуються в творах художньої літератури. В повісті Миколи Гоголя "Тарас Бульба" сини Тараса Бульби були студентами академії. Київська академія згадується в двох романах Павла Загребельного, "Я, Богдан" та "Південний комфорт". Київська духовна академія фігурує в творах "Хмари" Івана Нечуй-Левицького та "Печерські антіки" Миколи Лєскова. В поемі "Бояриня" Лесі Українки один з головних дійових осіб - Степан - випускник Київської академії.

В 1992 р. було випущено поштову марку з зображенням Києво-Могилянської академії. Староакадемічний корпус академії зображено на купюрі в 500 гривень, а також на логотипах Українського наукового інституту Гарвардського університету та Інституту української археографії та джерелознавства ім. М. С. Грушевського НАН України.

Випускники та професори старої Києво-Могилянської академії відіграли важливу роль в освітньому та професійному житті України. Багато хто з козацької старшини та гетьманів Запорізького козацтва навчалися тут. До випускників зокрема належали Іван Мазепа, Пилип Орлик, Павло Полуботок, Іван Скоропадський та Іван Самойлович. Університет довгий час був також важливою релігійною школою, звідси вийшли такі відомі християнські діячі як Степан Яворський, Феофан Прокопович і Дмитро Ростовський. Протягом 17 та 18 ст. КМА була колискою культурного життя України та Російської імперії. Декілька поколінь художників, архітекторів, музикантів та науковців були виховані в ній, наприклад архітектор Іван Григорович-Барський, композитор Артемій Ведель, філософ Григорій Сковорода та науковець Михайло Ломоносов. Після перетворення в Київську духовну академію навчальний заклад зберіг свою міжнародну репутацію як центр православної релігійної освіти.

1. 25 років тому була відроджена Києво-Могилянська академія

2. G. Gajecky, The Kiev Mohyla Academy and the Hetmanate in Omeljan Pritsak and Ihor Sevcenko, eds. "The Kiev Mohyla Academy (Commemorating the 350th Anniversary of Its Founding, 1632-1982)." Harvard Ukrainian Studies. vol. VIII, no. 1/2. Cambridge, MA, 1985. (англ.)

3. Декреты царей Ивана и Петра датированный 11 января 1694, декрет царя Петра датированный 26 сентября 1701. Памятники изданные Киевской временной комиссией, 2:488-97. (рос.)

4. Газін В. В. Яким Сомко: на шляху до гетьманської булави (політичний портрет діяча періоду руїни Української козацької держави) // Вісник Кам'янець-Подільського національного університету імені Івана Огієнка. Історичні науки / ред. кол.: В. С. Степанков (відп. ред.), Л. В. Баженов, В. П. Газін та ін.. - Кам'янець-Подільський : Кам'янець-Поділ. нац. ун-т ім. І. Огієнка, 2008. - Вип. 1. - С. 44-54. (укр.)

5. На шляхах історії // Києво-Могилянська академія в іменах XVII-XVIII ст.: Енциклопедичне видання / відп. ред. В. С. Брюховецький, наук. ред., упоряд. З. І. Хижняк. - Київ: Вид. "Києво-Могилянська академія", 2001. - C. 15. - 736 c. - ISBN 966-518-132-7.

6. В. М. Нічик, З. І. Хижняк, Києво-Могилянська академія та українсько-німецькі культурні зв'язки, К.: Вид. дім "КМ Академія", 2000

7. З. І. Хижняк, В. К. Маньківський, Історія Києво-Могилянської академії - К.: Вид. дім "КМ Академія" 2003.

М. В. Яременко. Києво-Могилянська академія, Київська братська школа, Київський колегіум, Київська академія, Київська духовна академія, Національний університет "Києво-Могилянська академія" [Архівовано 6 Жовтня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. - К. : Наукова думка, 2007. - Т. 4 : Ка - Ком. - С. 183. - 528 с. : іл. - ISBN 978-966-00-0692-8.

Києво-Могилянська Академія // Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. - Париж - Нью-Йорк : Молоде життя, 1955-1995. - ISBN 5-7707-4049-3. - Т. 3. - С. 996-997.

Києво-Могилянська академія в іменах. XVII-XVIII ст. (1500 імен). - К.: Вид. дім "КМ Академія", 2001. - 736 с.

З. І. Хижняк, В. К. Маньківський. Історія Києво-Могилянської академії. - К.: Видавничий дім "КМ Академія", 2003.

Яременко М. В. "Академіки" та "Академія". Соціальна історія освіти і освіченості в Україні XVIII ст. - Харків: Акта, 2014. (рецензія [Архівовано 2 Квітня 2015 у Wayback Machine.])

В.Микитась. Давньо-українські студенти і професори - К., 1994.

В. Аскоченский. Киев с древнейшим его училищем Академией - К., 1856.

М. Берлинский. Краткое описаніе Кіева: содержащее историческую перечень сего города, такъ же показанїе достопамятностей и древностей онаго / М. Ф. Берлинский. - Санктпетербургъ: Типографія Департамента народного просвѣщенія, 1820. - 204 с. : ил., карты.

Сильвестр. Заповіт митрополита Петра Могили (1647) / Сильвестр єпископ Лубенський та Миргородський (проф. С. Гаєвський). - Корнберг: Криниця ; На чужині, 1947. - 18 с.

Ісидор Іван Патрило. Педагогія Київсько-Могилянської академії : 1631-1817 : [дисертація] / отець Іван Патрило. - [Мюнхен : б. в., 1944]. - 178 с. - Ксерокопія.

С. Т. Голубев. Кіевскій митрополитъ Петръ Могила и его сподвижники : (опытъ историческаго изследованія) [факсимільна репродукція] / С. Голубев. - Київ : Типографія Г.Т. Корчакъ-Новицкаго : 1883-1898. Типографія С.В. Кульженко, - 2 т.

Н. Мухин. Кієво-братскій училищный монастырь: историческій очеркь (писано на Евгеніе-Румянцевскую премію) / Н. Мухинь. - К. : Типографія Г. Т. Корчакь-Новицкаго, 1893. - 407 с. : ил.

Кудрявцев, Петро Павлович. Освітні мандрівки вихованців Київської академії за кордон у XVIII ст. : [окрема відбитка] / Петро Кудрявцев. - [Київ : б. в., 1914?]. - С. [286]-294. - Окрема відбитка.

В. М. Нічик, З. І. Хижняк. Києво-Могилянська академія та українсько-німецькі культурні зв'язки, К.: Вид. дім "КМ Академія", 2000.

Ф.Корчмарик. Духовні впливи Києва на Московщину в добу Гетьманської України - Нью-Йорк, 1964.

К.Харлампович. Малороссийские влияния на великорусскую церковную жизнь [Архівовано 11 Лютого 2022 у Wayback Machine.], 1914.

В. Русанівський. (редактор). Роль Києво-Могилянської академії в культурному єднанні слов'янських народів: збірник наукових праць.-К. : Наукова думка, 1988. - 183 с. - ISBN 5-12-000143-2.

М.Андрущенко. Парнас віршотворний: Києво-Могилянська академія і український літературний процес XVIII ст. / НАН України; Інститут літератури ім. Т. Г. Шевченка. - К. : Українська книга, 1999. - 208с. - ISBN 966-7219-07-0.

Sydorenko, Alexander (1977). The Kievan Academy in the Seventeenth Century. Ottawa: University Of Ottawa Press. ISBN 0-7766-0901-7.

Kortschmaryk, Frank B. The Kievan Academy and Its Role in the Organization of Russia at the Turn of the Seventeenth Century [Архівовано 1 Грудня 2020 у Wayback Machine.]. New York, Shevchenko Scientific Society, 1976. 96 p. (English Section Vol. 13)

Omeljan Pritsak and Ihor Sevcenko, eds. "The Kiev Mohyla Academy (Commemorating the 350th Anniversary of Its Founding, 1632-1982)." Harvard Ukrainian Studies. vol. VIII, no. 1/2. Cambridge, MA, 1985.

S.M.Horak. The Kiev Academy. A Bridge to Europe in the 17th Century .- East European Quarterly, vol. 2, 2, 1968.

В. П. Шульга (укладач). Києво-Могилянська академія: матеріали до бібліографічного покажчика літератури з фондів Наукової бібліотеки НаУКМА / Вип. 1. - К.: Видавничий дім "КМ Академія" 2002.[недоступне посилання з квітня 2019]

Хижняк З. И. Киево-Могилянская академия. - Киев, 1988.

# data[].attributes.attachment_link.title
Києво-Могилянська академія (1632-1817) - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Ки́єво-Могиля́нський колегіум - навчальний заклад, який існував у Києві з 1632 по 1817 рр. Першопочатково заснована митрополитом Петром Могилою як Києво-Братська колегія, в другій половині XVII ст. отримала статус академії. За часи існування була одним з найбільших та найвидатніших навчальних осередків у Східній Європі.

# data[].attributes.headline
ДРУГА ПРОМИСЛОВА РЕВОЛЮЦІЯ — ТЕХНОЛОГІЧНА  (ХХ ст.): електрифікація; конвеєрне виробництво; нові підходи та принципи управління (Анрі Файол)

# data[].attributes.subject
ДРУГА ПРОМИСЛОВА РЕВОЛЮЦІЯ — ТЕХНОЛОГІЧНА  (ХХ ст.): електрифікація; конвеєрне виробництво; нові підходи та принципи управління (Анрі Файол)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Історія Онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Початок індустріальної революції, її вплив на життя населення

# data[].attributes.headline
На початок 1917 в  Україні діяло близько 30 тисяч шкіл, у яких працювало 58 тисяч освітян. 20 лютого 1920 р. Академія наук, переглянувши і дещо доповнивши “Головніші правила українського правопису”, ухвалила їх як перший академічний правопис.

# data[].attributes.subject
На початок 1917 в  Україні діяло близько 30 тисяч шкіл, у яких працювало 58 тисяч освітян. 20 лютого 1920 р. Академія наук, переглянувши і дещо доповнивши “Головніші правила українського правопису”, ухвалила їх як перший академічний правопис.

# data[].attributes.attachment_link.title
Зросійщення української мови | 3 важливих зміни в українській мові згідно із правописом 1933 року

# data[].attributes.attachment_link.description
Зросійщення української мови | Правопис 1933 р. | Штучне зближення російської та української мов.У 1933 році правописна комісія на чолі з Андрієм Хвилею, рад...

# data[].attributes.headline
Поява стандартизованих навчальних програм і підручників.  Впровадження лабораторних дослідів і практичних занять. Збільшення акценту на науці та технологіях.  Використання наочних матеріалів, таких як картини та діаграми.

# data[].attributes.subject
Поява стандартизованих навчальних програм і підручників.  Впровадження лабораторних дослідів і практичних занять. Збільшення акценту на науці та технологіях.  Використання наочних матеріалів, таких як картини та діаграми.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Цікава наука

# data[].attributes.attachment_link.title
Найдивовижніші інновації усіх часів [AsapScience]

# data[].attributes.headline
Адитивні технології (3D-друк) — тривимірний об'єкт 

# data[].attributes.subject
Адитивні технології (3D-друк) — тривимірний об'єкт 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Механіко-машинобудівний інститут, КПІ ім. Ігоря Сікорського

# data[].attributes.attachment_link.title
Адитивні технології — одна з форм технологій адитивного виробництва, де тривимірний об'єкт створюється шляхом накладання послідовних шарів матеріалу... | By Механіко-машинобудівний інститут, КПІ ім. Ігоря Сікорського | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Адитивні технології — одна з форм технологій адитивного виробництва, де тривимірний об'єкт створюється шляхом накладання послідовних шарів матеріалу...

# data[].attributes.headline
Перехід до більш інтерактивних методів навчання, таких як групові проекти та дискусії.  Використання аудіовізуальних матеріалів, таких як фільми та записи. Збільшення уваги до індивідуальних потреб учнів. Поява комп'ютерів у класі.

# data[].attributes.subject
Перехід до більш інтерактивних методів навчання, таких як групові проекти та дискусії.  Використання аудіовізуальних матеріалів, таких як фільми та записи. Збільшення уваги до індивідуальних потреб учнів. Поява комп'ютерів у класі.

# data[].attributes.body
Історія комп'ютера - від арифмометра до ...

# data[].attributes.attachment_link.title
Історія комп'ютера - від арифмометра до ...

# data[].attributes.headline
Ігрові та ситуативні методики навчання

# data[].attributes.subject
Ігрові та ситуативні методики навчання

# data[].attributes.body
Практичний інтенсив: «Ігрові технології навчання»

# data[].attributes.attachment_link.title
Практичний інтенсив: «Ігрові технології навчання»

# data[].attributes.headline
Використання онлайн-ресурсів та платформ для навчання.  Персоналізоване навчання за допомогою адаптивних технологій.  Віртуальна та доповнена реальність для занурення у навчальний процес. Глобальна співпраця та обмін знаннями.

# data[].attributes.subject
Використання онлайн-ресурсів та платформ для навчання.  Персоналізоване навчання за допомогою адаптивних технологій.  Віртуальна та доповнена реальність для занурення у навчальний процес. Глобальна співпраця та обмін знаннями.

# data[].attributes.body
Використання технологій віртуальної та доповненої реальності (VR/AR) в освітньому процесі

# data[].attributes.attachment_link.title
Використання технологій віртуальної та доповненої реальності (VR/AR) в освітньому процесі

# data[].attributes.headline
Інструменти штучного інтелекту для збільшення навчальних можливостей Youtube | GPT-шоу

# data[].attributes.subject
Інструменти штучного інтелекту для збільшення навчальних можливостей Youtube | GPT-шоу

# data[].attributes.attachment_link.title
Інструменти штучного інтелекту для збільшення навчальних можливостей Youtube | GPT-шоу

# data[].attributes.headline
Сучасне візуальне оформлення дидактичних матеріалів за допомогою штучного інтелекту 

# data[].attributes.subject
Сучасне візуальне оформлення дидактичних матеріалів за допомогою штучного інтелекту 

# data[].attributes.attachment_link.title
Сучасне візуальне оформлення дидактичних матеріалів за допомогою штучного інтелекту | GPT-шоу

# data[].attributes.headline
Запрошуємо до обміну досвідом. Цікаво також поміркувати про потенціалом ШІ для навчання (конкретні приклади).

# data[].attributes.subject
Запрошуємо до обміну досвідом. Цікаво також поміркувати про потенціалом ШІ для навчання (конкретні приклади).

# data[].attributes.attachment_link.title
Магічно про штучний інтелект в освіті

# data[].attributes.headline
Duolingo - платформа для вивчення іноземних мов, яка доступна безкоштовно 

# data[].attributes.subject
Duolingo - платформа для вивчення іноземних мов, яка доступна безкоштовно 

# data[].attributes.headline
ШІ на математиці

# data[].attributes.subject
ШІ на математиці

# data[].attributes.body
Відео про оптимізацію ChatGPT:

• Використання ChatGPT для математичних...

Hissab: https://www.futuretools.io/tools/hissab

Вирішувач математичних завдань: https://smodin.io/uk/omni/%D0%BC%D0%B...

Добірка ресурсів: https://purefuture.net/2023/03/30/10-...

Курс про GPT на математиці: https://umity.in.ua/course/?id=929

# data[].attributes.headline
Доповнена реальність на біології

# data[].attributes.subject
Доповнена реальність на біології

# data[].attributes.body
AR Anatomy: https://play.google.com/store/apps/de...

AR Real Animals: https://play.google.com/store/apps/de...

Arloopa: https://play.google.com/store/apps/de...

AR Book: https://play.google.com/store/apps/de...

Assembler EDU: https://play.google.com/store/apps/de...

Hinam Nody 3D: https://play.google.com/store/apps/de..

# data[].attributes.headline
Ресурси для створення навчального контенту

# data[].attributes.subject
Ресурси для створення навчального контенту

# data[].attributes.body
Genially: https://app.genial.ly/

Microsoft Sway: https://sway.office.com/my

Renderforest: https://www.renderforest.com/ru/templ...

Quizizz: https://quizizz.com/?lng=null

ClassTools: https://www.classtools.net/

# data[].attributes.headline
ШІ для класного керівника та педагога-організатора

# data[].attributes.subject
ШІ для класного керівника та педагога-організатора

# data[].attributes.body
ChatGPT: https://chat.openai.com/

Dream by Wombo: https://dream.ai/create

# data[].attributes.headline
ШІ для ілюстрації фразеологізмів, прислів'їв

# data[].attributes.subject
ШІ для ілюстрації фразеологізмів, прислів'їв

# data[].attributes.body
Bing Творець зображень: https://www.bing.com/create

PicFinder: https://picfinder.ai/

# data[].attributes.headline
Онлайн-зошити з перевіркою виконаних завдань

# data[].attributes.subject
Онлайн-зошити з перевіркою виконаних завдань

# data[].attributes.body
Live Worksheets: https://www.liveworksheets.com/worksh...

Wizer me: https://app.wizer.me/

ClassFlow: https://classflow.com/ru/

ClassDojo: https://www.classdojo.com/uk-ua/

# data[].attributes.headline
Опис проблемної ситуації та пропозиції до розв"язання: працюємо разом 

# data[].attributes.subject
Опис проблемної ситуації та пропозиції до розв"язання: працюємо разом 

# data[].attributes.body
Запрошую до співдії у цьому документі.

# data[].attributes.attachment_link.title
Проєкт 2 Наука про навчання: “Методи і прийоми формування навичок учнів”

# data[].attributes.headline
Diffit: перекласти певну статтю, уривок або навіть відео YouTube на будь-який рівень читання від другого до 11-го класу. 

# data[].attributes.subject
Diffit: перекласти певну статтю, уривок або навіть відео YouTube на будь-який рівень читання від другого до 11-го класу. 

# data[].attributes.headline
Захист випускних робіт

# data[].attributes.subject
Захист випускних робіт

# data[].attributes.headline
Захист випускних робіт у форматі віртуальної екскурсії

# data[].attributes.subject
Захист випускних робіт у форматі віртуальної екскурсії

# data[].attributes.attachment_link.description
Білецька Інна Станіславівна - GOOGLE SITES ЯК ЗАСІБ АКУМУЛЮВАННЯ ОСВІТНЬОГО КОНТЕНТУ ВЧИТЕЛЯ НОВОЇ УКРАЇНСЬКОЇ ШКОЛИ
Мета роботи – акумулювання освітнього контенту сучасного вчителя шляхом створення веб-сайту через додаток Google Sites.

# data[].attributes.attachment_link.title
Краснопольський

# data[].attributes.headline
Краснопольський Володимир Сергійович	 «Цифрові інструменти для створення освітнього контенту на заняттях»

# data[].attributes.subject
Краснопольський Володимир Сергійович	 «Цифрові інструменти для створення освітнього контенту на заняттях»

# data[].attributes.headline
Краснопольський Володимир Сергійович "Цифрові інструменти для створення освітнього контенту на заняттях"

# data[].attributes.subject
Краснопольський Володимир Сергійович "Цифрові інструменти для створення освітнього контенту на заняттях"

# data[].attributes.body
Фінальна версія для захисту.

# data[].attributes.attachment_link.title
Краснопольський

# data[].attributes.headline
Щепак Сергій Вікторович "Використання опорних сигналів у підготовці здобувачів освіти
"

# data[].attributes.subject
Щепак Сергій Вікторович "Використання опорних сигналів у підготовці здобувачів освіти
"

# data[].attributes.headline
Науковці вважають, що 

# data[].attributes.body
Науковці вважають, що інноваційність є однією з найпоширеніших тенденцій розвитку сучасного суспільства.