# data[].attributes.body
Indledningsøvelse

Det blå guld - intro læses op af læreren.

Undersøg, hvilke FN's verdensmål vedrører emnet til dette forløb.

Lav en kopi af mit dokument til jeres mappe og skriv en foreløbig indledning til en rapport om Drikkevand - nu og i fremtiden (20 minutter)

Vand i kroppen

Vi læser og snakker fælles om teksten: "Vand i kroppen".
I skal skrive noter til teksternes indhold. Vi snakker i fælles om teksternes indhold.

Undersøgelse i grupper: Hvad sker der, hvis kroppen mangler vand?

Lav en kopi af opgaven og skriv jeres besvarelse ind i dokumentet. Jeres kopi skal ind i jeres mappe.

Evt. hjælp til opgaven: Vigtigheden af at drikke vand

Opgave: Til begge tekster skal du skrive sandt/falsk som man kun kan svare ja/nej til. Du skal printe spørgsmål og svar ud!

Spørgsmål kunne fx lyde:

1. Det er ikke lige så vigtigt at fylde vanddepoterne op om vinteren. Svar: Nej

2. Kroppen mister vand gennem lungerne i udåndningsluften, gennem sved og fordampning fra huden, med afføringen/urinen. Svar: Ja.

# data[].attributes.body
Fotosyntese & respiration
Omkring 40% af den samlede fotosyntetiske produktion foretages faktisk af planteplankton, fytoplankton, dvs. mikroskopiske alger, der lever i oceanerne, resten fra grønne planter og små bakterier.
I skal nu forberede små oplæg om følgende emner:

Video om fotosyntese og respiration

Forskellige typer fotosyntese

Spalteåbninger

Kloroplast

Calvin Cyklus

Fotosyntese og respiration afsluttes med oplæggene foran klassen.

Se dokumentaren Lille hav hvad nu

Forklar problematikken i filmen. Brug begreber som: springlag, iltsvind, biotop, næringsstof, tungmetaller.

# data[].attributes.body
Fortælling om et biodynamisk landbrug.

# data[].attributes.attachment_link.description
Niels Stokholm er en af de mest idealistiske landmænd i bondelandet Danmark. Hele hans livssyn handler om at skabe bæredygtighed og om at leve i harmoni og respekt for naturen på det biodynamiske landbrug, Thorshøjgård, i Nordsjælland.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På denne side kan du finde film, interviews, tekster og forsøg der kan gøre dig klogere på, hvad der er op og ned på grundvandet i Danmark, og de udfordringer og fordele der knytter sig til det.

Indholdet tager afsæt i den forskning som blandt andet foregår på Københavns Universitet med fokus på, hvordan vi kan blive ved med at hente rent grundvand i fremtiden.

Espen Bing Svendsen. Der er i "forskerlære" fortæller blandt andet om sit arbejde med at kortlægge jordlagenes 'motorveje' ned til grundvandet, i tre korte interviews.

Du kan også finde et interview af Professor Nina Cedergreen, der til daglig forsker i cocktail-effekter. Altså hvad der sker når flere giftstoffer påvirker en levende organisme samtidig. Bliver 1+1 så lige med 3?

Espen Bing Svendsen fortæller, hvordan det danske grundvand bliver forurenet.

Espen fortæller om, hvordan man kan undersøge de sprækker, der fører forurening ned i grundvandet.

# data[].attributes.attachment_link.description
På denne side kan du finde film, interviews, tekster og forsøg der kan gøre dig klogere på, hvad der er op og ned på grundvandet i Danmark, og de udfordringer og fordele der knytter sig til det.

# data[].attributes.body
Videoklip til forståelse af pesticider i konventionelt landbrug.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vandetsvej.dk har en række små film som fortæller om vandets vej fra regn der danner grundvand til det rensede spildevand løber ud i vandmiljøet.

# data[].attributes.body
http://hval.dk/mitCFU/mm/player/?copydan=010911232125

# data[].attributes.body
Forbered fremlæggelse om følgende emner:

Saltvand i celler (Hvad gør salt med din krop)

Lynkursus om celler

Opgave til teksten, som skal besvares:

Hvad er forskellen mellem plante- og dyreceller?

Osmose + osmose regulering (Osmoseregulering, Osmose, Vand og liv, Osmose og omvendt osmose)

Spørgsmål til teksten, som skal besvares:

1. Hvorfor kan fiske leve i saltvand?

2. Se klippet: kortlink.dk/27whg og forklar hvorfor det er dumt at drikke saltvand.
kortlink.dk/24a3e

Omvendt osmose (Osmose forklaret af biologilærer, Osmose og omvendt osmose)

Opgaver til teksten:

1. Forklar osmose og omvendt osmose:  kortlink.dk/24qxp.

2. Find figur/tegn selv og forklar på skrift begreberne osmose/omvendt osmose

3. Forklar også begreberne: isotonisk, hypertonisk, hypotonisk.

4. Find en model eller tegn selv en model, hvorfra du kan forklare begreberne isotonisk, hypertonisk og hypotonisk på skift.

Havvand smager ikke godt (Havvand smager ikke godt)

spørgsmål til teksten, som skal besvares:
1. Er vandet i havet det samme vand som det, der kommer ud af din vandhane?
2. Og hvordan kommer vandet frem til din vandhane?

Fra saltvand til drikkevand (Havvand som drikkevand, Fra saltvand til drikkevand)

Opgaven til teksten, som skal besvares:

Undersøg og skriv ned, hvordan saltvand/havvand kan blive til drikkevand.

Tekster til emnerne står med kursiv i parentes og findes her.

# data[].attributes.body
Kig på modellen af drikkevandsforsyninger ift. diverse lande. Snak om/undersøg følgende spørgsmål:

Hvilket vand drikker man i Hong Kong? Er der problemer forbundet med det?

I Danmark? Problemer?

Tjekkiet? Problemer?

Se videoklippet om grundvandet (“Under overfladen”)

Hvad handler filmen om?

Skriv spørgsmål/stikord ned I kan undersøge nærmere senere.

Læs Geoviden s. 12-13.

Hvad siger modellerne og hvilke informationer for I ud fra disse sider?

# data[].attributes.body
Individuel opgave (opstart - 15 min): Vand på Jorden - evigt kredsløb

Læs teksten Vandmangel i Sydeuropa (husk at tage noter!)

Gå sammen to og to. Lav opgaven om "vand er kun til låns" (PDF med opgaven, samt docs til besvarelse).

Lav opgaven om dannelse af grundvandet som det sidste.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?app=desktop&v=d-Bp2CJTn8c&fbclid=IwAR0CPqZy7Zyc7pp9ZEBPl_GPjexG2opVX5FKX2O-w0NSIYcpWfiIE6bHyEI

Grav kløvere op fra fodboldbanen og kig på dem i stereolup.

https://www.youtube.com/watch?v=AtqbhZLrzFY (https://photos.app.goo.gl/KaRWKeYmztgr5FL28)

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan kan mikroorganismer og sensorteknologi hjælpe os med at producere mad nok til verdens voksende befolkning? Prøv det tværfagligt forløb WeGrow målrettet 8. klasse i biologi, fysik/kemi og geografi.

# data[].attributes.body
Læs og skriv noter til Jorden som renseanlæg.
Gennemgå dine noter med en makker bagefter. Er I enige/uenige? Vi samler op på teksten fælles.

Få yderligere viden om grundvand via Geus.

Start med at se nærmere på alle billeder (to og to). Gæt/forklar for hinanden, hvad I kan se.

Læs bagefter den tilhørende tekst. Havde I ret?

# data[].attributes.body
Dokumentar om trusler mod havmiljøet omkring Danmark.

# data[].attributes.attachment_link.description
Næringsstofudledninger, pesticider og andre miljøfremmede stoffer, overfiskeri, invasive arter, klimaforandringer, iltsvind og meget mere. Det er det, vi oftest hører om vores farvande. Gennem generationer har vi brugt havet mere og mere intensivt til fx fiskeri, stenfiskeri, skibstrafik, havdambrug, havvindmøller mm. Vi har haft den opfattelse, at havet er en uudtømmelig ressource og har samtidig brugt havet som skraldespand.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ved hjælp af sollys og saltvand vil Henry Glogau hjælpe udsatte i Sydamerika med at skaffe vand og lys i deres hjem.

En bagende sol rammer tagpladerne til de interimistiske skure, der danner rammerne om hjemmet hos flere familier i ørkenområdet i det nordlige Chile.

Der er intet rent drikkevand at hente i nærheden, ligesom det ikke er muligt at få lys i skurene, når mørket om natten afløser solens stråler.

Ifølge den seneste optælling fra 2019 lavet af Catastro Nacional de Campamentos under den chilenske , var 802 uformelle byer spredt ud over Chile.

En udfordring, som 25-årige Henry Glogau fra New Zealand nu har et bud på at løse.

Under sin kandidat på Det Kongelige Kunstakademi for Arkitektur, Design og Konservering i København har han designet et destillationsapparat, der ved hjælp af jordens naturlige processer omdanner saltvand til drikkevand og lys.

Projektet kalder han for 'Solar Desalination Skylight'.

- Chiles udfordring førte mig ideen om at lave et design, hvor vi kunne på en mere uafhængig måde bruge ressourcerne omkring os for at overleve i ekstreme områder, fortæller Henry Glogau om sit projekt.

Sådan fungerer Solar Desalination Skylight

Når vand fordamper fra jorden, svæver dampen op i atmosfæren, hvor det efterfølgende bliver nedkølet og falder ned igen som regn.

Ved Henry Glogaus design bruger du solens varme til at fordampe saltvand i 'Solar Desalination Skylight'. Men i stedet for at kondensen forsvinder op i atmosfæren, opsamler designet det rene vand i en beholder.

Det overskydende salt fra processen bruges i et saltvandsbatteri, der blandt andet består en simpel kobberring og zink, som kan skabe lys i boligerne i aftentimerne.

Denne sommer vandt Henry Glogau Velux International Award samt Lexus Design Award 2021 for projekterne 'Solar Desalination Skylight' og 'Portable Solar Distiller'.

Private virksomheder sidder på vandressourcerne

Dertil kommer den stigende i området, der har ramt en stor del af landets .

Vand, som flere dele af har svært ved at få adgang til, fordi omkring 80 procent af Chiles vandressourcer skønnes til at tilhøre private firmaer, der har skruet op for priserne på de livsnødvendige dråber.

- Jeg blev under studiet meget interesseret i Sydamerikas privatiseringen af ressourcer og sociale uligheder, forklarer Henry Glogau og fortsætter:

- Det har foregået i mange år, men særligt efter diktaturets afslutning i 1990 startede frihandelsfilosofien, hvor man begyndte at sælge landets aktiver som for eksempel vand og elektricitet til private firmaer og mineselskaber. Det har en stor påvirkning på de lavere sociale klasser, siger han.

Udfordringen kan man tydeligt se i de uofficielle byer, som dukker op rundt omkring i landet, der strækker sig langs den sydamerikanske kyst.

Byerne har ikke adgang til de offentlige vand- og elsystemer, og det får nogle af de lokale beboere til at tage desperate og farlige metoder i brug for at skaffe sig de vigtige nødvendigheder, forklarer Henry Glogau.

- Den måde, som de opståede byer får adgang til ressourcer, er ved at hacke sig ind på de offentlige systemer. De prøver for eksempel at stjæle elektricitet fra naboen eller prøver at koble sig ulovligt på vandrørene, som ofte går i stykker, fortæller han.

Fandt løsning i kendt vejrfænomen

Men hvad nu, hvis du kan få drikkevand i hjemmet uden at skulle være afhængig af de private virksomheders vandrør?

Det er netop, hvad Henry Glogaus opfindelse kan hjælpe de lokale med.

- De bor i ekstremt miljø, hvor du hurtigt ser udfordringerne ved for eksempel varme og . Men her er det vigtigt, at du også ser fordelene og mulighederne. Chile er et land, der ligger langs kysten, hvor har en let adgang til saltvand og solenergi, fortæller han.

De bor i ekstremt miljø, hvor du hurtigt ser udfordringerne ved for eksempel varme og tørke. Men her er det vigtigt, at du også ser fordelene og mulighederne.

Henry Glogau

Tanken bag projektet er at få et destillationsapparat integreret i boligen, der adskiller saltet fra vandet, så man kan tappe rent drikkevand i hjemmet og ikke længere være afskåret fra vandressourcerne.

Men i stedet for at vandet fordamper op i atmosfæren, opsamler Henry Glogau det rene vand i en beholder. Gennem processen lykkes det ham at fjerne mere end 99 procent af bakterierne og saltet fra vandet.

- Resterne af saltet fra vandet vil man normalt kassere og ikke bruge, men jeg tænkte, at man kunne generere et output af det salt, der er tilovers. Der kom ideen til mig omkring et saltvandsbatteri, siger Henry Glogau.

- Det betyder, at du kan få en kilde til vand om dagen og elektricitet om natten, hvor batteriet om dagen kan blive opladet af en solcelle. På den måde fungerer projektet i en cyklus, fortæller han.

'Vi skal være opmærksomme på vores ressourcer'

- Jeg prøvede i samarbejde med en lokal NGO at brainstorme med de lokale. Vi fandt sammen ideer til at bruge plastikaffald som flasker og kander, hvor man kunne lave små destilleringsenheder ud af det affald, du finder på gaden, siger den 25-årige arkitekt.

Han mener, at det er vigtigt, vi i fremtiden ser på lavteknologiske løsninger, der er for eksempel løsrevet fra elektricitet i udsatte områder i verden.

Tænk på, hvor meget vand vi skyller ud i vasken hver dag uden tænke over det.

Henry Glogau

Han opfordrer også til, at vi skal være mere opmærksomme på folks adgang til ressourcer, og hvordan vi udvinder og bruger dem i vores hverdag.

- Tænk på, hvor meget vand vi skyller ud i vasken hver dag uden at tænke over det. Vi kan komme langt, hvis vi er mere opmærksomme på, hvor meget det kræver at få adgang til denne ressource, lyder det fra Henry Glogau.

Læs op

# data[].attributes.attachment_link.title
Van(d)vittig opfindelse: 25-årige Henry forvandler saltvand til drikkevand i Chile

# data[].attributes.attachment_link.description
Ved hjælp af sollys og saltvand vil Henry Glogau hjælpe udsatte i Sydamerika med at skaffe vand og lys i deres hjem. En bagende sol rammer tagpladerne til de interimistiske skure, der danner rammerne om hjemmet hos flere familier i ørkenområdet i det nordlige Chile.

# data[].attributes.body
At du kan diskutere og forklare, hvilke udfordringer der er i forbindelse med saltvandsforurening.

At du kan anvende modeller, der kan forklare fakta og problemstillinger om saltvand

At du kan diskutere og forklare, hvilke udfordringer der er for fremtidens drikkevand.

At du kan anvende modeller, der kan forklare fakta og problemstillinger om drikkevand.

# data[].attributes.body
Forurening af grundvand (læs og forstå, skriv noter hertil)

Grundvand i fremtiden

Undersøgelse:
Undersøg på egen hånd, hvordan klimaforandringer får indflydelse på vores drikkevand i fremtiden - og ikke mindst, hvordan de får indflydelse på vores  grundvand.

Rent drikkevand - 9 initiativer (gruppearbejde)

# data[].attributes.body
Se udsendelsen: Dødbringende drikkevand.

Fælles snak:
Hvorfor informerede byens embedsmænd ikke borgerne i tide? Og hvem skal stå til ansvar for det stigende dødstal?

Kig på de to modeller over Danmark (model 1: nitratindhold, model 2: jordtyper).

Hvad kan vi få af informationer fra modellerne?

Hvilke konklusioner og relationer, kan vi drage mellem de to modeller?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
22. jan 2014opdateret 22. jan 2014Mere end 30 dage gammel

# data[].attributes.attachment_link.description
Der går lang tid fra regnvandet er silet ned fra himlen, til det kommer ud af din vandhane. Her kan du finde ud af, hvad vandet går igennem for at blive drikkeklart.

# data[].attributes.body
Kiribati
Vandskredsløb
Elektrolyse af vand
Rensning af vand
Hårdt og blødt vand

# data[].attributes.body
Vi starter med at høre jeres fremlæggelser.

Opgaven:

1. Læs teksten
2. Lav følgende opgaver om "Forurening med næringssalte (spildevand)"

# data[].attributes.body
Fordeling af jordens vand

Snak om modellen fælles.

The time travel for groundwater

Videoklip (fælles snak)

# data[].attributes.attachment_link.description
Amerikansk dokumentar fra 2019. (Flint’s Deadly Water)
I 2014 rammer en katastrofe den amerikanske by Flint. Byens drikkevand er forurenet og giver tusindvis af børn blyforgiftning. Men det viser sig, at dette langt fra er skandalens eneste ofre. Forureningen er skyld i det største udbrud af den fa…

# data[].attributes.attachment_link.description
Jordens overflade er dækket af ca. 70% vand. Alligevel er mange steder på Jorden ramt af tørke og mangel på drikkevand. I denne undersøgelse skal du bygge en maskine, der kan lave det salte havvand om til rent drikkevand.

# data[].attributes.body
http://hval.dk/mitCFU/mm/player/?copydan=031910292300

# data[].attributes.body
Seaspiracy – en stærk dokumentar, som fremhæver de enorme trusler, vores oceaner står overfor. Den største af dem alle: Fiskeri. Overfiskeri, der driver hele bestande til kollaps, enorme mængder bifangst af hajer og skildpadder og bundtrawling – fiskeri med tonstunge, bundslæbende redskaber – der pløjer havbunden op. Derudover viser filmen den slavegørelse af fattige besætningsmedlemmer, der finder sted ombord på fiskefartøjer rundt omkring på kloden. Og ikke mindst den nye æra af europæisk udplyndring langt fra egne kyster, som udføres af højteknologiske fartøjer i oceanerne rundt om de afrikanske og asiatiske kontinenter med konsekvens for de lokalsamfund, hvis levevilkår afhænger af de fisk, der skovles op for næsen af dem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmmaker Ali Tabrizi initially set out to celebrate his beloved ocean, but instead found himself......

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er en midlertidig login-løsning indtil UNI-Login er implementeret på skolerne på Færøerne. For at du kan oprettes som bruger skal du have været oprettet på NÁMs Dantek-løsning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Er der nogen, der ikke har rent vand?

Det er tidligt om morgenen i Juba, Sydsudan, og mens solen står op, går en række børn ned til floden for at hente vand. De fylder deres plastikdunke med det mudrede vand, inden de slæber det med tilbage til deres huse. Men vandet i floden er forurenet og fyldt med bakterier, og familierne renser det ikke, så derfor bliver børnene tit syge.

Børnene i Juba er langt fra de eneste i verden, der drikker urent vand. Faktisk er der 844 millioner mennesker i verden, der ikke lige kan tænde for vandhanen eller pumpe rent vand fra en lokal brønd. Manglen på rent vand er især et problem ude på landet i de afrikanske lande, der ligger syd for Saharaørkenen. Her er der ikke boret brønde, og vandet fra floder og damme kan være fyldt med bakterier og smådyr.

Mange børn mangler rent vand

mennesker i verden har ikke adgang til rent vand.

Hvorfor er rent vand vigtigt?

Mennesker kan godt leve i flere uger uden mad, men vores kroppe dur ikke mere end et par dage uden vand. Så dør vi simpelthen af tørst. Kroppen er heller ikke ligeglad med, hvad det er for noget vand, vi drikker. Det skal være rent vand, ellers bliver vi syge af de bakterier, der gemmer sig i vandet.

Kan man blive syg af vand?

Hvis vandet ikke er rent eller renset, kan man blive syg af de bakterier og parasitter, der lever i vandet, og som vi ikke umiddelbart kan se.

Mange sygdomme smitter gennem vand, for eksempel:

Diarré kan ramme en, hvis der er mange bakterier i vandet. Så kan det give diarré at drikke det. Faktisk er diarré forårsaget af beskidt vand og dårlig sanitet og hygiejne en af de største årsager til, at børn under 5 år dør i udviklingslande. Diarré kan blandt andet behandles med UNICEFs ORS-pulver, der er en blanding af sukker og salt. Blandingen hjælper børnenes væskebalance tilbage til normal, så de ikke dør af mangel på væske i kroppen.

Kolera og tyfus er smitsomme mavesygdomme, der spreder sig gennem vand og fødevarer ved dårlig hygiejne. Sygdommene findes ikke i Danmark mere, men især i flygtningelejre, hvor mange mennesker er samlet på lidt plads, og uden ordentlige toiletforhold smitter sygdommen hurtigt. Sygdommene kan behandles med væske og medicin.

Guineaorm er en parasit, der lægger larver i vand. Drikker man vand med larver i, vokser de sig store inde i kroppens organer og begynder at bore sig ud gennem huden, og så får man smerter og feber. Heldigvis er ormen tæt på at være udryddet.

Hvor meget vand har børn brug for om dagen?

Børn og voksne kan nøjes med 5 liter vand til at drikke og lave mad i hver dag. Men derudover skal vi også helst bruge 25-50 liter til at vaske hænder, børste tænder, bade og gøre rent. Det giver 30-55 liter vand om dagen per person. Til sammenligning bruger vi i Danmark omkring 100 liter vand om dagen hver. De 28 liter går til at trække ud i toilettet og 39 til personlig hygiejne som brusebad og tandbørstning.

5 liter

til mad og drikke.

25-50 liter

til at vaske hænder, børste tænder, bade og gøre rent.

Hvor er der vandmangel?

I de lande, hvor solen skinner hele dagen, og hvor der er varmt, bliver der ofte tørke. Det er for eksempel i de afrikanske lande, der ligger syd for Saharaørkenen. Når vandet i floder og vandløb fordamper, og brøndene også tørrer ud, så er det svært at skaffe vand. Klimaforandringerne er med til at gøre det værre, fordi tørkeperioderne varer endnu længere nu end tidligere. Hvert år bliver der også mindre vand til rådighed pr. indbygger i verden. Det er fordi, vi bliver flere mennesker på jorden, og fordi vi nogle steder forurener vores grundvand og vandforsyninger. Det gør vi blandt andet, hvis spildevand fra toiletter og fabrikker eller sprøjtemidler fra landbruget siver ned i grundvandet og i vores brøndboringer.

Er der fremskridt på vandområdet?

Ja! Aldrig før har så mange mennesker haft adgang til rent drikkevand - helt specifikt omkring 1,4 milliarder flere, end det var tilfældet i 2000. Men der er stadig 844 millioner mennesker, der IKKE har adgang til rent vand, og derfor er der stadig meget at arbejde for.

1,4 millarder

flere mennesker i verden har vand i dag end i år 2000

100 millioner

mennesker har UNICEF hjulpet med at få adgang til rent vand, sanitet og hygiejne siden år 2014.

Hvad gør UNICEF for, at flere får rent vand, ordentlige toiletter og ikke bliver syge?

UNICEF er blandt andet med til at sørge for håndpumper, der kan nå ned til det rene grundvand. Det gør vi i samarbejde med dem, der skal bruge brønden. I en landsby kan beboerne for eksempel lave gravearbejdet, og så leverer vi brønden. Men det er ikke nok bare at aflevere brønden, så UNICEF sørger også for at landsbyboerne får undervisning i, hvordan de holder brønden ved lige. Samtidig med at brønden bliver lavet, får beboerne også undervisning i, hvordan de holder sig sunde. For eksempel, at de altid skal sørge for at vaske hænder, når de har været på toilettet og lave latriner og toiletter, så de ikke forurener brøndvandet.

Derudover sørger UNICEF for rent vand i katastrofer som for eksempel ved oversvømmelser, når vandet er blevet forurenet, eller i tørke, hvor der slet ikke er noget vand. Vi uddeler også vandrensningstabletter, så børn og voksne kan rense flodvand eller regnvand og drikke det uden at blive syge.

UNICEF sørger også for at undervise skolebørn i, hvordan de undgår at blive syg af vand, hvordan de kan rense det, og hvordan de kan undgå bakterier og sygdomme ved at vaske hænder med sæbe.

UNICEF har de sidste 4 år hjulpet over 100 millioner mennesker med at få adgang til vand, sanitet og hygiejne. Over halvdelen af disse mennesker befandt sig i humanitære krisesituationer. Læs mere om hvordan UNICEF sikrer adgang til rent vand her.

Sidst opdateret d. 11. maj 2018.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fakta om vand - UNICEF danmark - hjælp børn med at få rent drikkevand

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er tidligt om morgenen i Juba, Sydsudan, og mens solen står op, går en række børn ned til floden for at hente vand. De fylder deres plastikdunke med det mudrede vand, inden de slæber det med tilbage til deres huse.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er en midlertidig login-løsning indtil UNI-Login er implementeret på skolerne på Færøerne. For at du kan oprettes som bruger skal du have været oprettet på NÁMs Dantek-løsning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til indhold

7 år

Der er pesticider i drikkevandet hos det lille vandværk ved Krogsbølle på Nordfyn. 40 gange mere end tilladt. Vandværksbestyrelsen har fået to år af myndighederne til at skaffe rent vand.

Episoder

Det er en bombe under os, siger lokaljournalisten Thomas. Der er pesticider i drikkevandet hos det lille vandværk ved Krogsbølle på Nordfyn. Og ikke bare lidt, men 40 gange mere end tilladt. Halvdelen af byen tør ikke drikke vandet og kræver rent vand nu,

Vandværksbestyrelsen er frustrerede, fordi kommunen udelukker alle andre muligheder end Pugholm. Det kan nemlig få betydning for sprøjtning på den landbrugsjord, der ligger lige opad, og så er det et stort og dyrt projekt. Lodsejer Poul, som ejer jorden p

Rørene bliver lagt ned mod Pugholm, men bestyrelsen i vandværket og Poul, der ejer Pugholm, er endnu ikke blevet enige om en pris på jorden. Konflikten går ud over Pouls helbred. Imens går årets generalforsamling i gang. Normalt kommer der under ti, men d

Yderligere information

Kanal

DR1

Kategori

Dokumentar

# data[].attributes.attachment_link.description
Gå til indhold 7 år Der er pesticider i drikkevandet hos det lille vandværk ved Krogsbølle på Nordfyn. 40 gange mere end tilladt. Vandværksbestyrelsen har fået to år af myndighederne til at skaffe rent vand. Episoder Det er en bombe under os, siger lokaljournalisten Thomas.

# data[].attributes.body
Landbrug - introduktion

1. Snak fælles om:

Hvad er landbrugets funktion?

Hvorfor kan landbruget være en trussel mod vores drikkevand?

2. Opgaven er individuel (10 minutter)!
Klik på linket. Opret opslag og svar på: Hvad ved du om henholdsvis konventionelt, økologisk og biodynamisk landbrug?
https://padlet.com/s_ladendorf/bidjw8mfb92ggeoi

3. Opgaven er individuel (20 minutter)!
Åbn dokumentet "Det tror jeg ordet betyder" og udfyld de tomme felter. https://docs.google.com/document/d/1kTWvFlfm1GldQhe4mgcp65T8xHUgOVG2xxtVs_lG1HI/edit?usp=share_link

# data[].attributes.body
Konventionelt landbrug

1. Læs teksten om konventionelt landbrug. (Tag noter)

2. Se videoklippet om Pesticider. (Tag noter)

3. Undersøg lovgivningen til konventionel landbrug vha. nettet.

4. Skriv alt ned, du har fundet ud af.

# data[].attributes.body
Økologisk landbrug

1. Læs teksten om økologisk landbrug.

2. Se videoklippet om "økologisk bekæmpelse mod ukrudt".

3. Lav opgaven om forskellen på økologiske og konventionelle fødevarer.

# data[].attributes.headline
8. Konventionelt vs. økologisk landbrug 

# data[].attributes.subject
8. Konventionelt vs. økologisk landbrug 

# data[].attributes.body
Konventionelt vs. økokologisk landbrug:

Nu har du lært en masse om konventionelt og økologisk landbrug. Inden vi starter med at kigge på den sidste landbrugstype, skal I tjekke jeres viden.

Opgaven:

1. Forskellige typer af landbrug - konventionelt og økologisk

2. Nu skal I ud fra mit dokument, modeller og jeres arbejdet med landbrug lave en film, hvor I fortæller, hvilke ligheder og forskelle der er ved hhv. konventionelt og økologisk landbrug. Brug så mange fagbegreber som muligt! Brug mit dokumentet som hjælp:

Filmens indhold:

1. Hvilke ligheder og forskelle er der ved konventionelt og økologisk landbrug.

2. I skal også komme ind på dyreværnslovens udvikling gennem tiden. Hvilken indvirkning har den på landbrugets produktion i dag? Find exempler på, at ny viden om dyrs leveforhold er kommet ind i den nye lov.

3. Filmen kan laves screencast-o-matic på skoletube eller med andre optagelsesprogrammer.

# data[].attributes.body
Biodynamisk landbrug

Opgave:

1. Undersøg, hvad biodynamisk landbrug går ud på.

2. Lav en oplysningsvideo om biodynamisk landbrug og tilføj videoen i din mappe

# data[].attributes.body
Landbrugs indvirkning på drikkevand

I har lært en masse om de forskellige landbrugsformer. Nu skal vi igang med at finde ud af, hvordan lanbruget kan påvirke vores drikkevand.

Opgave:

1. Læs teksten "Kredsløb og næringsstoffer i landbruget".

2. Lav opgaven med Nitrogens kredsløb.

3. Lyt til sangen om nitrogens kredsløb: Kvælstofkredsløbet
Prøv at lav en model af nitrogens kredsløb ud fra sangen.

4. *Lav efterfølgende forsøgene "Nitratdannelse af muldjord" og "Fremstilling af gødningssalt"

# data[].attributes.headline
11. Chefen og sekretæren (afslutningsøvelse til landbrug)

# data[].attributes.subject
11. Chefen og sekretæren (afslutningsøvelse til landbrug)

# data[].attributes.body
1. Gå sammen to og to.

2. Én skal starte med at være chefen og den anden skal være sekretæren.

3. Chefen dikterer og sekretæren noterer. Rollerne skifter for hver række.

# data[].attributes.body
Spørgsmål til landmændene

1. Du skal oprette et dokument på teams, hvor du skriver en masse spørgsmål ned, som du vil spørge de to landmænd om på ekskursionen.

Tag udgangspunkt i din viden om landbrugsproduktion og drikkevand.

Dine spørgsmål og svar fra landmændene skal bruges i dit fremtidige arbejde med emnet.

Exkursion

# data[].attributes.headline
13. Planlæg dit gårdbesøg- Retningslinjer

# data[].attributes.subject
13. Planlæg dit gårdbesøg- Retningslinjer

# data[].attributes.attachment_link.title
Besøg en bondegård - Find tips og tricks til dit gårdbesøg her!

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du praktisk info og guidelines til før, under og efter gårdbesøg: Bakterier og vira findes overalt i verden. Dyr har dyrebakterier og dyrevira, og mennesker har menneskebakterier og menneskevira. Hvis mennesker og dyr bytter bakterier eller vira kan de risikere at blive syge.

# data[].attributes.headline
7. Klimaforandringer og dets konsekvenser

# data[].attributes.subject
7. Klimaforandringer og dets konsekvenser

# data[].attributes.body
Se udsendelsen Søges: Nyt land til 110.000 mennesker.

Læs artiklen Når isen smelter.

Gå ind på flood map og undersøg, hvad der vil ske hhv. ved Danmark og resten af verden, hvis vandstanden stiger med x-antal meter. Hvordan kan det være?

Lav hertil forsøg om koldt og varmt vand.

Ud fra udsendelsen og opbygningen af et rensningsanlæg, skal I i grupper af 3 diskutere/lave følgende:

Hvilke udfordringer er der i forbindelse med saltvandsforurening?

Find og anvend modeller, som kan forklare fakta og problemstillinger om saltvand.

Hvilke udfordringer er der for fremtidens drikkevand?

Find og anvend modeller, som kan forklare fakta og problemstillinger om drikkevand.