# data[].attributes.headline
Ученици од првог до четвртог разреда рецитују песму "Баш је добро добар бити" Драгана Радуловића

# data[].attributes.subject
Ученици од првог до четвртог разреда рецитују песму "Баш је добро добар бити" Драгана Радуловића

# data[].attributes.body
Svetski dan ljubaznosti i dobrote se obeležava od 13. novembra 1998. godine, ali to nas ne sprečava da i svakog drugog dana nekome udelimo kompliment, pomognemo, zagrlimo, pružimo podršku i razumevanje, kažemo hvala i izvoli.

# data[].attributes.body
Као и све људске врлине, доброта се исказује делима. Сви знамо препознати добру особу чак и ако не знамо дефинисати појам доброте. Она се изражава на безброј начина.

# data[].attributes.headline
Платон je рекао

# data[].attributes.subject
Платон je рекао

# data[].attributes.body
“Тражећи добро својих ближњих, ми проналазимо своје.”

# data[].attributes.headline
СРЦЕ, А У СРЦУ МИ.

# data[].attributes.subject
СРЦЕ, А У СРЦУ МИ.

# data[].attributes.body
Teško je ostati ljubazan i istrajno pokazivati strpljenje, razumevanje i nežnost

# data[].attributes.body
Put ka otvorenom svetu je otvoren um

# data[].attributes.body
Bolje je činiti malo a dobro, nego puno a loše!!!

# data[].attributes.body
Šanse da si baš ti rođen/na su 1 prema 100 biliona. Baš ti imaš jedinstveni osmeh koji niko nema. I ti si osoba koju svi mi volimo zato što si takva kakav/kakva si. Zato znaj svi smo jedinstveni i posebni na svoj način.
Deli dobrotu:)

# data[].attributes.body
Za one koji misle i čine dobro, za njih nesreće nema.

# data[].attributes.body
Добро се добрим враћа!!!

# data[].attributes.body
Не чини другима оно шта не желиш да се теби деси.

# data[].attributes.headline
Кућни љубимци

# data[].attributes.subject
Кућни љубимци

# data[].attributes.body
Добро се осећам када је самном, обрадује се увек и ораспиложи ме, а ја га волим неизмерно! Онај ко љубимца нема не разуме каква је то срећа. А добро дело је удомити животињу коју је неко напустио, знаће то да цени и верност покаже сваки куца, па и маца које са улице спасете!

# data[].attributes.body
Ко добро чини, добро и каже. Није лепо некога речима рањавати. ИЗВИНИ, ХВАЛА, ИЗВОЛИ И МОЛИМ није из моде изашло да се каже. ❤️

# data[].attributes.headline
Чини добра дела

# data[].attributes.subject
Чини добра дела

# data[].attributes.body
Ко доброте у себи има, тај помаже свима како старијима, те млађима а посебно својим вршњацима. Добрим само да се хвалиш ништа не вреди, пробај добро дело да урадиш. Добро дело чини добро свима, и онима што чине и онима којима је учињено. Кад једном осетиш срећу и задовољство учињеним добрим делом, пожелећеш да га чиниш чешће.

# data[].attributes.body
Учини добро дело, не тражи заузврат себи ништа него замоли да другом неком добро учини та особа... и тако ширимо срећу и доброту међу људима 🍀🍀🍀

# data[].attributes.body
Nije teško biti fin!!!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Danas su nažalost na ceni neke druge vrednosti kao što su biti sposoban, biti snalažljiv, uspešan i slično, pa se čini kao da je dobrota otišla na marginu. Nove generacije bivaju zadojene makijavelističkom idejom da „cilj opravdava sredstva". Ljudi su se prilično otuđili i egocentično biraju one opcije koje povećavaju verovatnoću za njihov vlastiti uspeh, čak i ako to podrazumeva otvorenu štetu po drugoga. U ekspanziji je kultura kompeticije i konkurencije spram kulture saradnje i poverenja. Ovo je definitivno trenutak kada nam je povrat dobrote važniji nego ikad.
Da li je ona nagon, suština ljudskosti, nasušna potreba...?
Nagoni su nešto što nam je zajedničko sa životinjama; to su biološke predispozicije da reagujemo u cilju samozaštite i vlastitog opstanka. Nagoni su po prirodi sebični i ne mare za drugoga. Ne možemo reći ni da je dobrota suština ljudskosti jer bi to značilo da se svako rađa sa klicom dobrote, a to nije uvek slučaj. Najpre sam za opciju da je dobrota nasušna potreba nekih (ne svih!)ljudi i da u velikoj meri zavisi i od okruženja u kome rastemo i razvijamo se. Ako oko sebe imamo takve modele koji šire dobrotu, i što je najvažnije, koji nam svedoče o svojim pozitivnim iskustvima koja su iz dobrote proizašla, veće su šanse da ćemo krenuti njihovim stopama.
Jesu li ljudi u osnovi dobri, samo su to zaboravili?
Ljudi imaju određeni kapacitet da budu dobri, ali će se uglavnom ophoditi po dominantnom i većinskom trendu kulturalnih očekivanja. Ako su vrednosti takve da se neko više ceni zbog uspeha nego zbog dobrote onda će dobrota biti žrtvovana nauštrb ovog trenda.
Zašto često kažemo da su "dobar i lud braća", pa se sami razoračaramo kada nam se dobro delo vrati lošim?
Mnogi ljudi su u današnje vreme u strahu od dobrote jer veruju da ona može biti zloupotrebljena od strane drugih. Tipične su ideje da će biti iskorišćeni, „namagarčeni", da ih drugi ne poštuju... Takvi ljudi zapravo imaju problem sa personalnim granicama i ne znaju da postave ograničenja, pa i završe onako kako su sami sebi prorekli. Istina je negde na pola puta. Treba biti dobar prema drugima do mere u kojoj to ne narušava našu dobrobit. Ako je osoba u stanju da održava jasne i zdrave granice sa drugim ljudima ne bi trebalo da ima bojazan od dobrote.
Da li se danas sistematski trudimo da ne budemo dobri, da bismo se sačuvali, zaštitili od drugih?
Čini mi se da je danas puno dobrih ljudi koji se kriju iza fasada ravnodušnosti, distanciranosti ili čak okrutnosti. Cilj je verovatno samozaštita. Sa druge strane su oni čija preterana dobrota, briga i požrtvovanost vode osećaju iskorištenosti, bezvrednosti i „izigranosti". Zato se treba držati van ovih ekstremnih okvira i vešto dozirati sopstveno dobročinstvo.
A, koliko je zapravo poželjno biti dobar, širiti dobrotu i vaspitavati mlađe od nas da budu dobri, uprkos tome što nam se dobrota ponekad obije o glavu?
Ovo pitanje me je podsetilo na jedan čuveni eksperiment koji sam nedavno gledala na televiziji. Ispitanici su pozivani u eksperimentalnu sobu u kojoj se nalazio ispitivač koji im je zadavao sledeću instrukciju - treba da odaberu jedan od tri sosa koji su gradacijski poređani po ljutini. Sos koji odaberu će jedan subjekt morati da pojede u celosti kako bi dobio nagradu od 500 dolara. Situacija je tako izrežirana da se neposredno pre eksperimenta ispitanik na hodniku susreće sa dotičnim subjektom koji naleće „slučajno" na njega, sudaraju se a subjekt odmahuje rukom i teatralno opsuje. Ispitanici u prvoj fazi eksperimenta uglavnom biraju najljući sos jer su izrevoltirani negativnom reakcijom subjekta i kada na projektoru vide da to lice treba da dobije pomenutu novčanu nagradu instiktivno žele da mu onemoguće taj zadatak. Međutim, obrt se dešava u drugoj fazi eksperimenta kada ispitivač koji je u prvoj fazi bio neutralan i suzdržan sada postaje naročito ljubazan prema ispitaniku. Ova ljubaznost smekšava ispitanikovo srce te ispitanik ublažava svoju reakciju, mržnja biva umanjena i bira sos umerenije ljutine. Eksperiment jasno dokazuje uticaj drugih na pobuđivanje dobrote i mržnje kod ljudi. Okrutne reakcije pobuđivaće ljutnju i mržnju, dok će dobrota imati tendenciju da širi dobrotu. Dakle, kada bi većina nas isijavala dobrotom značajno bi povećali šansu da čovečanstvo u celini favorizuje dobrotu kao dominantnu vrednost.
Može li dobrota da se uči, vežba?
Prethodni eksperiment upravo dokazuje da je element učenja dobrote presudniji od neke genetske predispozicije za dobrotu. Dobrota se, na sreću, lančano širi i to upravo učenjem po modelu. Ako okruženje produkuje dobrotu ona će se lakše uzvratiti.
Jeste li pomislili kako bi izgledao svet kada bi dobrota bila dominantna?
Takav svet bi bio nerealan, nerealno lep. Prepuštam vašim čitaocima da makar na sekund zamisle takav prizor.
I na kraju da vidimo šta je to zapravo dobrota? Koja je njena manifestacija?
Iako neka zvanična i precizna definicija dobrote ne postoji, jer je teško napraviti iscrpnu listu elemenata dobrote, ja bih je najpre uporedila sa psihološkim pojmom empatije. Saosećati sa drugim ljudskim bićem, u njegovim dobrim i lošim okolnostima, biti sposoban da se „staviš u tuđe cipele", da razumeš tuđu perspektivu i delaš u skladu sa nečijim najboljim interesom, neugrožavajući pritom sopstvenu dobrobit, ono je što bi u najkraćem nazvala dobrotom.

*Intervju za Večernje novosti

# data[].attributes.attachment_link.description
Koliko je dobrota danas potcenjena kao društvena vrednost, a koliko nam je potrebna ili potrebnija nego ikad?

# data[].attributes.body
Autor:Srđan Lazić

Ne čini loše stvari,pomaži drugima kada su u nevolji.

# data[].attributes.body
Autor: Vukašin Jakšić

Tolerancija je poštovanje, uvažavanje i razlika između ljudi. Zato se ne trebamo rugati drugima o izgledu ili boji koze.

# data[].attributes.body
Autor:Srđan Lazić

Dobrotu čine dobra dela i lepe reči.

# data[].attributes.body
Nije teško pomoći starijima
Nije teško biti dobar i snalažljiv
Nje teško biti podrška drugim osobama

# data[].attributes.body
Ako učinimo dobro delo nekome i pokažemo dobrotu, nekome ćemo ulepšati dan.

# data[].attributes.body
Dobrota čini dobra dela, može pomoći ljudima.

# data[].attributes.body
Dogovor kuću gradi

# data[].attributes.body
Svako ima svog kućnog ljubimca ali treba da se brine o njima.
Neko ima svog kućnog ljubimca i neko ima svog za vani ljubimca. Ali za takve životinje trebamo brinuti da im damo hrane, vode i trebamo biti nežni sa kućnim ljubimcima.
Ako ne voliš tu životinju, pokloni nekom drugom, ne da ostavljaš na ulici i tako za ostale ljubimce.

# data[].attributes.body
Pomozi drugima i oni će tebi.

# data[].attributes.body
Život je kao vožnja bicikla, da biste održali ravnotežu morate ići napred.

# data[].attributes.body
Život je kratak i treba uživati u svakoj sekundi.

# data[].attributes.body
Kao i sve ljudske vrline, dobrota se iskazuje delima.

# data[].attributes.body
Drug služi da mu daš neke tajne koje nikom ne smeš reći, služi da se vozaš ili šetaš.

# data[].attributes.body
живот је брз и треба уживати док можеш!!!

# data[].attributes.body
Svakome treba ljuba  čak i tebe!

# data[].attributes.body
Dobrota je kad pomažemo starijim ljudima.

# data[].attributes.body
SVI SMO MI ISTI!Naša jedina razlika su osobine.Zato trebamo biti dobri i ne osuđivati druge zbog fizičkog izgleda
Autor:Nina Radusin

# data[].attributes.body
Ako uradiš nešto dobro,dobro ti se vraća

# data[].attributes.body
Кад неком помоћи Доје лено

# data[].attributes.body
Koga boli briga kako isgledaš ti si lepa/lep na svojim načinima nestlušajte druge.VI STE PRELEPI

# data[].attributes.body
Nije teško pomoći starijima
Nije teško biti dobar
Treba uvek pomoći jednim drugima

# data[].attributes.body
nema veze kakve ti je boja kože ili kako isgledaš ili kako zučiš ili kako voliš.na kraju dana mi smo svi ljudi.i trebamo se svi voleti

# data[].attributes.attachment_caption
da bi imao podršku i prijateljstvo trebaš da ceniš i da budeš dobar prema toj osobi!!!

# data[].attributes.body
Dobrota je kada smo svi dobri i svi se družimo. Kada se svi družimo pomažemo jednim drugima to je sve dobrota. Svi vole kada se družimo i šalimo i delimo stvari. Uvek moramo da delimo stvari. Svako dete mora biti srećno jer će uvek nešto dostići u životu.

# data[].attributes.body
Drug je tu da se družiš i šališ sa njim.Ako imaš pravog druga on će ti pomoći u bilokoje vrme.

# data[].attributes.body
Kao i nama pomoć je potrebna i starijim ljudima.Kada vidite da im je potrebna pomoć npr. kada prelaze ulicu POMOZITE!
Autor:Nina Radusin

# data[].attributes.body
Dobrota kada pomaymo jedni drugima.|

# data[].attributes.body
Nije bitno kako izgledaš bitno je da si dobar čovek

# data[].attributes.body
Dobrota je kad pomažemo jednim drugima kad su u nevolji.

# data[].attributes.body
Uživaj u životu,jer će i njemu biti kraj.
Autor:Nina Radusin

# data[].attributes.body
Dobrota je kad pomažeš jednim drugima
Kad pomažeš starijima

# data[].attributes.body
Kod dobrote je važno biti dobar i tolerantan.

# data[].attributes.body
Kao sve ljudske vreline iskayuju delima.

# data[].attributes.body
autor:Milana Radosavljevic

Niko nevoli školu na početku ali nad kraju ona ti postane druga kuća