# data[].attributes.body
Gallia põhjaosas elasid germaani rahvad kes kutsusid ennast frankideks. Rooma riigi nõrkusajal tungisid nad üle Reini jõe. Erinevate piirkondade juhtideks said erinevad frangid. Ühe piirkonna juhiks sai Chlodovech kes asus oma alasid suurendama ning varsti oli ta vallutanud kogu Gallia.

# data[].attributes.body
481. aastal sai Frangi riigi juhiks Chlodovech. Merovingid olid Chlodovechist põlvnenud Frangi kuningate dünastia. Karl Suur valitses 768.-814. aastatel ning Frangi riik saavutas oma suurima ulatuse. Aastatel 772.-803. alistati oma hõimuusundit järgivad saksid. Karolingid olid Karl Martellist põlvnenud Frangi kuningate dünastia.

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/Chlodovech_I 19.02.25

# data[].attributes.body
https://annaabi.ee/karl-suur-slaidid-m51139.html 19.02.25

# data[].attributes.body
Dünastia - valitsejasugu, samast suguvõsast põlvnevad kuningad

Merovingid - Chlodovechist põlvnenud Frangi riigi kuningate dünastia

Karolingid - Karl Martellist põlvnenud Frangi riigi kuningate dünastia

# data[].attributes.body
Frangi riik jagunes kolmeks tänu alade killustumisele, Karolingide võimu kaotusele ja riigis ühtsuse kaotamisele.

# data[].attributes.body
Keskaeg 7. klassi ajalooõpik II osa 18-21lk

# data[].attributes.body
Bütsants oli Ida-Rooma keisririik keskajal. 395. aastal jagunes Rooma keisririik kaheks, Lääne-Rooma ja Ida-Rooma keisririigiks. Lääne-Rooma riigis langes peagi keisrivõim ning germaanlased rajasid keisririigi varemetele enda riigi. Bütsants ehk Ida-Rooma jäi püsima ning nad pidasid ennast edaspidi ainsateks Rooma traditsioonide jätkajaks. Keiser Justinianus suutis lühikeseks ajaks Rooma impeeriumi muistse hiilguse taastada.

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/B%C3%BCtsants

# data[].attributes.body
Justinianus I valitses aastatel 527-565 Bütsantsi. Ta taastas lühiaegselt Rooma impeeriumi muistse hiilguse ning lasi rajada uhkeid ehitisi, millest üks on aastal 573 rajatud tarkuse katedraal Hagia Sophia. Bütsantsi keisritel oli piiramatu võim ja keisriks võis saada iga õigeusklik ja veatu kehaga Bütsantsi kodanik.

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/Justinianus_I 12.03.25

# data[].attributes.body
Bütsants - Ida-Rooma keisririik keskajal

Baseilus - Bütsantsi keiser

# data[].attributes.body
Bütsantsi kuldaeg hajus türklaste-seldšukide sissetungiga, mille ajal ei tuldud bütsantlastele appi. Bütsants hävis aastal 1453 Konstantinoopoli langemisel türklaste kätte.

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/Justinianus_I 12.03.25

Keskaeg 7. klassi ajalooõpik II osa 10-17lk

# data[].attributes.body
Skandinaavia maad Rootsi, Norra ja Taani moodustasid keskajal ühtse kultuuripiirkonna, kus valitsesid sarnased tavad ja kombed ning räägiti peaaegu sama keelt. Normannideks ehk viikingiteks kutsuti kõiki skandinaavias elavaid inimesi. Viikingeid peeti rüüstajateks ja röövliteks kuigi enamused skandinaavlased elasid rahumeelselt.

# data[].attributes.body
Viikingite üsihkond oli hierarhiline, kus kõige rohkem võimu oli kuningatel ja nende kaaslastel, kellel olid suured maavaldused ja rikkus. Viikingikuningate võim polnud siiski absoluutne ning sageli peeti kuningaks mõne sõjaretke juhti.

# data[].attributes.body
viiking - rüüsteretkel olev Skandinaavia sõdalane, tähendab ka lihtsalt viikingiaegset skandinaavlast

viikingiaeg - Euroopa ajaloo periood (umbes 800-1050), mida iseloomustavad Skandinaavia sõdalaste sõja- ja kaubaretked

ting - rahvakoosolek Skandinaavias

ruunid - viikingite tähestik

saaga - lugulaul

skald - lugulaulude koostaja ja ettekandja viikingiühiskonnas

# data[].attributes.body
Viikingiaegne skandinaavia jagunes kolmeks riigiks: Norraks, Taaniks ja Rootsiks. Riikide kujunedes muutusid Skandinaavia riigid enam-vähem samasugusteks nagu ülejäänud kristlik Euroopa.

# data[].attributes.body
Vana-Vene riik tekkis 9. sajandil Ida-Euroopa aladel, kus elasid peamiselt slaavi hõimud. Selle riigi kujunemist seostatakse ka idas tegutsenud viikingite, nn varjaagidega. Esimene teadaolev Vana-Vene vürst Rjurik valitses Põhja-Venemaal, kas Vana-Laadogas või hilisemas Novgorodis. Rjuriku järglane Oleg vallutas 880. aasta paiku Kiievi, millest sai riigi keskus. Järgmiste valitsejate võimu all laienes riik veelgi, hõlmates vallutuste ja liitumiste kaudu ümbritsevaid rahvaid. Vana-Vene riik oli paljurahvuseline. Põhjapoolsetel aladel elasid soomeugrilased, kelle sekka asus elama ka slaavlasi. Riigi lääneosas elas baltlasi ning idaosas türgi rahvaid. Aastasadade jooksul sulandusid eri keeli kõnelevad rahvad ning hakkasid kõik lõpuks vene keelt rääkima.

# data[].attributes.body
Keskaeg 7. klass ajalooõpik II osa 26-29lk

# data[].attributes.body
Vladimir Püha oli Vana-Vene riigi valitseja, kes võttis 988. aastal vastu ristiusu. Kinnitamiseks tema ristimist, abiellus ta Bütsantsi keisri õe Annaga. Jaroslav Tark valitses aastatel 1019-1054. Ta tugevdas suurvürsti võimu, rajas palju indlustusi, korrastas seadusandlust ning soodustas kohaliku kultuuri arengut. Jaroslav Targa valitsusaeg oli Vana-Vene riigi kõrgperioodiks. Vürstinna Olga oli ainus teadaolev naissoost Vana-Vene riigi valitseja. Ta valitses aastatel 945-960.

# data[].attributes.body
Varjaagid - tänapäeva Venemaa aladel ja Bütsantsis tegutsenud viikingid

Rus - Vana-Vene riig nimi Skandinaavia allikates

Tšüüdid - osa läänemeresoome rahvaid, sh eestlased Vana-Vene allikates

Bojaar - Vana-Vene ülik

Veetše - rahvakoosolek Vana-Vene linnas

# data[].attributes.body
Vana-Vene riik ei olnud ühtne tervik ning koosnes paljudest väikestest vürstkondadest, mida juhtisid Rjurikute suguvõsa liikmed, kess allusid kõik Kiievis valitsevale suurvürstile. Hoolimata Kiievis valitsevale suurvürstile olid vürstkonnad suhteliselt iseseisvad. Vürstkonnad sõdisid omavahel tihti ning vürstide võim oli suhteliselt ebakindel. 1169. aastal vallutas Vladimiri-Suzdali vürst Kiievi. Endine pealinn rüüstati põhjalikult. Lõplikult lagunes riik 13. sajandi esimesel poolel mongolite vallutuse käigus.

# data[].attributes.body
Keskaeg 7. klassi ajalooõpik II osa 30-33lk

# data[].attributes.body
Viimane Inglismaa anglosakside kuningas Edward Usutunnistaja suri järglasteta ning uueks juhiks valiti krahv Harold. Norrab kuningas Harald Hardrada otsustas kasutada juhust, väites, et Inglismaa troon peaks talle kuuluma. Haroldil õnnestus Põhja-Inglismaal Stamford Bridge'i lahingus norralaste vägi puruks lüüa, kuid Normandiast oli lähenemas uus oht. Normandia hertsog William üritas kuninga tiitli jõuga endale võtta ning Harold hukkus Hastingsi lahingus. William lasi end Londonis Inglismaa kuningaks kuulutada. Selle vallutuse tagajärjel tekkis Inglismaa-Normandia ühisriik. William tõi Inglismaale Normandia seadusandluse, juhtimise ja asjaajamise.

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/Normandia_hertsogkond#/media/Fail:France_1154-en.svg 04.04.25

# data[].attributes.body
Edward usutunnistaja valitses aastatel 1042 kuni 1066. Kuna Edward oli surnud lastetult valiti uueks kuningaks mõjukas krahv Harold. Neid oli palju kes väitsid, et troon peaks hoopis neile kuuluma. Üks neist oli Norra kuningas Harald Hardrada. Haraldil ei õnnestunud Haroldi väge võita kuid, kuid juba oli lähenemas uus oht, Normandia hertsog William kes sai hiljem hüüdnimeks William Vallutaja, suutis Haroldit võita ning võttis trooni jõuga endale. 1154. aastal päris trooni Anjou krahv Henry II, kes oli energiline, tahtejõuline ja haritud valitseja. Henry trooni päris 1189. aastal tema poeg Richard I Lõvisüda, ning peale Richardi hukkumist päris 1199. aastal tema noorem vend John Maata kes valitses aastani 1216.

# data[].attributes.body
Normannid - viikingid Põhja-Prantsusmaal

Anglo-saksid - Saksamaa, Taani ja Hollandi aladelt saabujad

# data[].attributes.body
Aastal 987 suri viimane Karolingide soost kuningas ning troonile valiti Hugues Capet.

# data[].attributes.body
Aastal 987 suri viimane Karolingide soost kuningas ning troonile valiti Hugues Capet. Esimeste Kapetingide domeen oli väga väike. Philippe II Auguste oli kõige edukam kuningavõimu laiendaja ning ta valitses aastatel 1180-1223. Kuningas kolmekordistas oma domeeni ning hakkas seda palju efektiivsemalt valitsema. Philippe II Auguste nimetas ametisse spetsiaalsed palgalised ametnikud, kes nõudsid sisse makse ja esindasid kuningat kohtuasjades. Philippe Auguste'i poeg Louis IX Püha, kes valitses aastatel 1226-1270, oli populaarne valitseja. Louis tegi häid valikuid. Ta keelas ordaalid ning rajas hoolekande asutusi. Louis pidas jahti ka ketseritele ja nõidadele. Aastatel 1285-1314 valitses Prantsusmaad Philippe IV Ilus. Philippe Ilus kutsus aastal 1302 kokku kuningriigi seisuste esindajad ning uus esinduskogu nimetati generaalstaatideks. Sõjad Inglismaaga vajasid palju raha, milleks Philippe lasi valmistada vähendatud väärismetallisisaldusega münte.

# data[].attributes.body
Ordaal - jumalakohus, kus kaebealuse süü tehti kindlaks nt vee- või tuleprooviga

Generaalstaadid - kuningriigi kolme seisuse esindajate kogu, mille kuningas kriitilistes olukordades kokku kutsus

# data[].attributes.body
Peale saja-aastast sõda kui Prantsusmaa suutis enamused Prantsusmaa valdused inglaste käest vabastada, on Prantsusmaa säilitanud oma tähtsuse Euroopas.

# data[].attributes.body
Keskaeg 7. klassi ajalooõpik I osa 140-141lk

# data[].attributes.body
Kuna John Maata kaotas enamused maad mandril on jäänud Inglismaa Suurbritannia saare peale. Inglismaa moodustab enamuse saare pindalast. Inglismaa on tänapäevilgi üks tähtsamaid Euroopa riike.

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda oli aastatel 1337-1453.

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda kestis tegelikult 113 aastat. Ei sõditud sel ajavahemikul koguaeg, vaid toimus ka pikki rahuperioode. Sõjas osales kuus põlvkonda.

# data[].attributes.body
Inglismaa ja Prantsusmaa vahelisi konflikte aastatel 1337-1453 on hakatud nimetama Saja-aastaliseks sõjaks. Konfliktidel on sama põhjus: Inglismaa kuningadünastia taotles Prantsusmaa trooni.

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda oli sõda Prantsusmaa kuningriigi ja Inglismaa kuningriigi vahel. Prantsusmaa kuningaks valiti Philippe Ilusa vennapoeg Philippe VI, aga inglaste arvates oleks pidanud trooni pärima Inglise kuningas Edward III, kes oli Philippe Ilusa tütrepoeg. Sõja alguses olid inglased edukad kuna nende trumbiks olid pikkade vibudega relvastatud jalamehed, kelle nooled läbistasid kohmakate Prantsusmaa rüütlite turvise. Edward III loobus 1360. aastal Prantsuse troonist, kuid sai vastutasuks üle neljandiku Prantsusmaast.

# data[].attributes.body
Aastal 1346 toimunud Crécy lahingut peetakse sõjakunsti ajaloos pöördepunktiks, sest see näitas varem võitmatuks arvatud rüütliväe nõrkust. 14. sajandi keskel raskendas mõlema sõdiva poole olukorda katkuepideemia, mis tappis aastatel 1348-1351 umbes kolmandiku elanikkonnast.

# data[].attributes.body
Talutüdruk Jeanne d'Arc aitas suure sõjaväe eesotsas Prantsusmaad Saja-aastases sõjas aastatel 1337-1453. mitme märkimisväärse võiduni. Ta tõstis ootamatult sõjast väsinud rahva motivatsiooni juhtides Prantsuse vägesid aastal 1429. ning vabastades inglastelt Orléans'i linna. Tal oli hobune ja mõõk ning kandis rüütlile omast rõivastust. Seda peeti patuks. 30. mail 1431 põletati Jeanne nõiana tuleriidal.

# data[].attributes.body
Charles VII saatis sõjaline edu ning 1453. aastaks jäi inglaste kätte ainult Calais sadamalinn Põhja-Prantsusmaal. Saja-aastane sõda lõppes.

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/Saja-aastane_s%C3%B5da 26.04.25

Keskaeg 7. klassi ajalooõpik I osa 142-143lk ja 48lk

# data[].attributes.body
Keskaeg 7. klassi ajalooõpik I osa 136-139lk

Toimetaja.eu (https://toimetaja.eu/inglismaa-suurbritannia-uhendkuningriik-ja-briti-saared/) 27.04.25