# data[].attributes.body
El Regne Unit i França van enfrontar-se diplomàticament pel control del Sudan. Ambdues volien expandir els seus imperis africans i van coincidir a Fashoda. França es va retirar pacíficament, evitant un conflicte bèl·lic. L’incident va posar fi a la rivalitat colonial entre les dues potències.

# data[].attributes.body
Alemanya va procurar parar l'expansió de França al Marroc, però no ho va aconseguir. Les dues crisis a Marroc van incrementar les tensions globals i gairebé van provocar una guerra. Això va enfortir l'acord entre França i el Regne Unit i va deixar Alemanya aïllada, facilitant la situació que va portar a la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Els països dels Balcans van vèncer l'Imperi Otomà i van modificar el mapa d'aquesta àrea. Malgrat la seva victòria, van aparèixer conflictes per la divisió dels territoris, cosa que va causar la Segona Guerra Balcànica i va evidenciar la inestabilitat contínua a la regió balcànica.

# data[].attributes.body
Bulgària va iniciar un atac contra Sèrbia i Grècia a causa de desacords sobre fronteres, però va ser superada per un grup aliat. Aquesta pèrdua va fer que Bulgària fos més dèbil i va enfortir Sèrbia, la qual cosa va causar preocupació a Àustria-Hongria i va incrementar les tensions a la regió dels Balcans abans de la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
L'assassinat de l'arxiduc d'Àustria a Sarajevo per un nacionalista serbi va provocar una crisi en les relacions internacionals. Àustria-Hongria, amb l'ajuda d'Alemanya, va iniciar una guerra contra Sèrbia, desencadenant el sistema d'aliances i començant la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
L'estratègia alemanya per vencer França ràpidament incloïa l'invasió a través de Bèlgica, però l'atac a Bèlgica va fer que el Regne Unit intervingués. Malgrat els primers èxits, el pla va fracassar a la Batalla del Marne, transformant la disputa en una guerra de trinxeres llarga i destructiva.

# data[].attributes.body
La Batalla del Marne va detenir l'avanç dels alemanys a prop de París, evitant així una victòria ràpida i establint una guerra de desgast i trinxtes. Aquesta va ser una important derrota per Alemanya i va assenyalar el final de la guerra de maniobres, ja que la fortalesa de França va ser clau per sostenir el front occidental.

# data[].attributes.body
A la Batalla de Tannenberg, les forces alemanyes, comandades per Hindenburg i Ludendorff, van vèncer l’exèrcit rus a Prússia Oriental, reforçant el prestigi de Alemanya i aturant el progrés rus. Aquesta derrota va provocar grans pèrdues en vida humana a Rússia i va evidenciar les seves mancances en logística i estratègia.

# data[].attributes.body
Els aliats van fer un esforç per crear un nou front contra l'Imperi Otomà per donar suport a Rússia i gestionar els estrets, però van ser vençuts per l'exèrcit otomà de Mustafa Kemal. Aquesta campanya va resultar ser un fracàs militar, amb moltes baixes, i va reforçar el lideratge de Kemal, augmentant el sentiment nacional entre els turcs.

# data[].attributes.body
Acord confidencial entre Itàlia i les potències aliades per permetre a Itàlia unir-se a la guerra a canvi de territoris d'Àustria. Firmat a l'abril de 1915, aquest acord va fer que Itàlia s'incorporés al costat aliat. Al final del conflicte, molts dels territoris que se li havien promès no li van ser atorgats, provocant així tensions.

# data[].attributes.body
Un submarí d'Alemanya va atacar el Lusitània amb un torpede, provocant la mort de gairebé 1. 200 individus, entre ells 128 ciutadans nord-americans. Aquest esdeveniment va provocar una reacció intensa als Estats Units, incrementant el rebuig cap a Alemanya. Encara que els EUA no es van unir immediatament al conflicte, va ser un moment clau que va ajudar a la seva participació el 1917.

# data[].attributes.body
Durant la Primera Guerra Mundial, l'Imperi Otomà va començar la deportació i l'extermini sistemàtic dels armenis, amb entre 1 i 1,5 milions de persones mortes. Acusats de tenir connexions amb Rússia, aquest acte contra la humanitat és vist per molts com el primer genocidi del segle XX i continua creant controvèrsia política.

# data[].attributes.body
El pacte de Sykes-Picot fou un tràmit confiat entre el Regne Unit i França per dividir els territoris de l'Imperi Otomà a l'Orient Mitjà després del conflicte. França rebria Síria i Líban, mentre que el Regne Unit obtindria Palestina, Iraq i Jordània. Aquest tracte va traicionar les garanties d'independència promeses als àrabs, causant desconfiança i afectant les disputes posteriors a la zona.

# data[].attributes.body
La batalla de Verdun va ser una de les més llargues i mortals de la Primera Guerra Mundial, amb prop de 700.000 víctimes. Les forces alemanyes van intentar desgastar els francesos, però aquests van resistir valerosament amb el lema "No passaran". Aquesta lluita es va convertir en un símbol de sacrifici i va mostrar l'horror de la guerra de trinxeres.

# data[].attributes.headline
Revolució Russa (febrer i octubre) – 1917

# data[].attributes.subject
Revolució Russa (febrer i octubre) – 1917

# data[].attributes.body
El règim tsarista va col·lapsar al febrer per les manifestacions contra la fam, la guerra i la repressió, i es va establir un govern temporal. No obstant això, a l’octubre, els bolxevics liderats per Lenin van executar un cop d'estat i van assumir el control. Rússia es va retirar de la guerra i va iniciar la creació d'un estat comunista, un esdeveniment important del segle XX.

# data[].attributes.body
El govern del Regne Unit va manifestar la seva aprovació a l'establiment d'un "domicili nacional jueu" a Palestina, que era sota el domini otomà. Aquesta afirmació va contentar els sionistes, però va provocar rebuig entre els àrabs. Va establir les bases per a futurs desacords entre jueus i palestins i es va oposar a altres compromisos fets als àrabs, establint un precedent per a la disputa israelo-palestina.

# data[].attributes.body
El Tractat de Brest-Litovsk, firmat entre Alemanya i la Rússia bolxevic, va posar fi a la implicació de Rússia en la guerra, comportant la pèrdua de territoris com Ucraïna, Polònia i els Estats Bàltics. Això va permetre a Alemanya centrar-se en el front occidental i va ser mal vist a Rússia, però va reforçar l'autoritat bolxevic mitjançant un acord pràctic.

# data[].attributes.body
La iniciativa del líder nord-americà per aconseguir una pau estable contemplava el dret dels pobles a decidir el seu futur i la fundació de la Societat de Nacions. Desestimava les annexions i les indemnitzacions excessives, però va ser només aplicada de manera limitada en els acords de pau. Mostrava el pensament idealista dels Estats Units davant del pragmatisme europeu.

# data[].attributes.body
El Tractat de Versalles va establir exigències dures per a Alemanya, incloent la pèrdua de terres i pagaments compensatoris, causant rancor i un anhel de venjança. Va dividir Europa Central, donant lloc a nous països, i molts estudiosos consideren que va contribuir a l'esclat de la Segona Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
El Tractat de Saint-Germain va posar fi a l'Imperi Austrohongarès, donant lloc a la formació de nous països com Txecoslovàquia i Iugoslàvia. Àustria va cedir terres i va passar a ser un país més petit, amb la restricció de no poder unir-se amb Alemanya, establint així un precedent per a la divisió d'Europa Central.

# data[].attributes.body
El Tractat de Neuilly va fer perdre territoris a Bulgària a favor de Grècia, Iugoslàvia i Romania, i va obligar a pagar reparacions i reduir l’exèrcit, generant descontentament intern. Es considera un càstig sever tot i el paper menor de Bulgària a la guerra.

# data[].attributes.body
Es va firmar amb l'Imperi Otomà i va significar la seva descomposició pràctica. S'esperava la formació d'un Kurdistan i d'un Estat armeni, i els territoris otomans es dividien entre les potències d'Europa. Els nacionalistes turcs, dirigits per Mustafa Kemal, el van rebutjar. Aquest rebuig va donar lloc a la Guerra d'Independència turca. Finalment, el tractat va ser reemplaçat pel Tractat de Lausana.

# data[].attributes.body
Firmat amb Hongria, va dividir totalment el que restava de l’Imperi Austrohongarès. Hongria va cedir el 70% del seu territori i milions d’hongaresos van quedar fora del nou país. Això va provocar un fort sentiment de queixa nacional. Va ser molt mal vist a Hongria i va impulsar l’extrema dreta. Un dels tractats més severes després de la guerra.

# data[].attributes.headline
Creació de la Societat de Nacions – 1920-1921

# data[].attributes.subject
Creació de la Societat de Nacions – 1920-1921

# data[].attributes.body
Organització global suggerida per Wilson per assegurar la tranquil·litat. Va ser establerta al final del primer conflicte mundial amb oficina a Ginebra. Encara que tenia bones intencions, no disposava de l'autoritat necessària per intervenir en disputes. Els Estats Units no van prendre part a pesar de ser-ne el promotor. Va fallar a l'hora d'evitar la Segona Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Després que els bolxevics guanyessin, es va fundar la Unió Soviètica, un govern comunista que agrupava diferents nacions. El Partit Comunista va prendre el poder total i es va prohibir qualsevol oposició política. L’URSS es convertiria en una de les dues grans potències globals.

# data[].attributes.body
La Marxa sobre Roma (1922) va ser una maniobra dels feixistes liderats per Mussolini per aconseguir el poder a Itàlia. Amb l'ajuda del rei, Mussolini es va convertir en primer ministre i va establir una dictadura feixista, que va servir de referent per a altres governs autoritaris.

# data[].attributes.headline
Fundació de la República de Turquia – 1923

# data[].attributes.subject
Fundació de la República de Turquia – 1923

# data[].attributes.body
Mustafa Kemal Atatürk va eliminar el sultanat otomà i va anunciar la creació de la República. L'estat es va modernitzar amb canvis laics i nacionalistes. Es va crear un nou sistema educatiu i legal inspirat en l'Occident. Es va fomentar una identitat turca singular. Turquia va sorgir com una república independent després del Tractat de Lausana.

# data[].attributes.body
França va prendre control de la zona industrial del Ruhr perquè Alemanya no va poder pagar les reparacions de guerra. Això va provocar problemes econòmics greus i una elevada inflació a Alemanya, i la falta de resposta activa dels treballadors va fer que les coses fossin encara pitjors. El malestar contra el Tractat de Versalles va créixer i va fer que la República de Weimar es tornés més feble.

# data[].attributes.body
El Pla Dawes, introduït l'any 1924, va ser una iniciativa dels Estats Units destinada a agilitzar el pagament de les reparacions alemanyes mitjançant préstecs americans i condicions de pagament més flexibles. Aquesta mesura va contribuir a la estabilització de l'economia alemanya i va promoure els "feliços anys vint", però també va crear una considerable dependència financera d'Alemanya cap als EUA.

# data[].attributes.body
Acords signats entre Alemanya, França, Bèlgica, Regne Unit i Itàlia amb l'objectiu de protegir les fronteres d'Europa. Alemanya va reconèixer les seves fronteres a l'oest. La intenció era promoure la col·laboració i la estabilitat al continent europeu. Alemanya es va unir a la Societat de Nacions. Aquestes accions van representar un període de relaxació i esperança que aviat acabaria.

# data[].attributes.body
Caiguda de la Borsa de Nova York que va desencadenar una crisi econòmica mundial. Va assenyalar el final dels anys d'abundància dels anys vint. Milers de persones van perdre la seva feina i molts bancs van tancar. Va afectar el món sencer, sobretot Europa i Amèrica Llatina. Va promoure l'augment de governs autoritaris com el nazisme.

# data[].attributes.body
Japó va prendre el control d'aquesta àrea xinesa plena de recursos. Va ser una invasió imperialista que no va ser aprovada per la Societat de Nacions. Això va començar l'expansió del Japó a Àsia. Xina va condemnar aquesta acció, però no va obtenir ajuda real. L’ocupació va perseverar i es va expandir durant els anys següents.

# data[].attributes.headline
Hitler és canceller i s'inicia règim nazi – 1933

# data[].attributes.subject
Hitler és canceller i s'inicia règim nazi – 1933

# data[].attributes.body
Adolf Hitler va ser designat com a canceller d'Alemanya. De manera ràpida, va desmantellar la democràcia i va establir un règim totalitari. Va fomentar l’odi contra els jueus, la suppressió política i la idea d’expansió territorial. El Partit Nazi va dominar totes les parts de la societat. Això va obrir les portes a la Segona Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Itàlia, durant el règim de Mussolini, va atacar Etiòpia amb l'objectiu d'ampliar el seu territori colonial. La Societat de Nacions va criticar aquesta acció bel·licosa, però no va prendre mesures efectives. Etiòpia va ser ocupada i esdevingué part de l'Imperi Italià. Això va demostrar la falta de força de la Societat de Nacions. Així mateix, va fer que Itàlia s'acostés al règim nazi d'Alemanya.

# data[].attributes.body
Acord de no-agressió entre Alemanya i la Unió Soviètica. Tenia una clàusula oculta per dividir Polònia i altres àrees d'Europa de l'Est. Va agafar per sorpresa a les democràcies occidentals. Va facilitar que Hitler atacés Polònia sense temor a un front a l'est. Alemanya el va violar el 1941 amb l'atac a la Unió Soviètica.

# data[].attributes.body
El 1 de setembre de 1939, Alemanya va començar una invasió de Polònia utilitzant la tàctica de guerra ràpida (Blitzkrieg). Poc després, la Unió Soviètica va prendre el control de la part oriental del país. França i el Regne Unit van anunciar que estaven en guerra amb Alemanya. Així va començar oficialment la Segona Guerra Mundial. Polònia es va dividir entre Alemanya i la Unió Soviètica.

# data[].attributes.body
Invasió nazi de la Unió Soviètica, trencant l'acord de no agressió. Va ser la batalla terrestre més extensa que s'hagi viscut. Inicialment, va resultar efectiva, però l'hivern rus i la lluita dels soviètics van aturar els alemanys. Va transformar la guerra en un enfrontament absolut. Va assenyalar el començament del descens de la força militar alemanya.

# data[].attributes.body
El país japonès va dur a terme un atac contra la base naval dels Estats Units de Pearl Harbor a Hawaii. Això va causar la mort de molts soldats i la destrucció d'embarcacions i avions. Els Estats Units van participar en la Segona Guerra Mundial. Això va convertir el conflicte en una guerra global completa. Va ser el començament del decaïment japonès a la regió del Pacífic.

# data[].attributes.body
Gran enfrentament entre l'Exèrcit Roig i les tropes nazis per dominar la ciutat. Aquesta va ser una de les lluites més mortals de la història. La victòria soviètica va marcar un moment decisiu al front est. L'ànim dels soviètics va créixer molt. Va iniciar-se la reculada alemanya cap a l'est.

# data[].attributes.body
Operació conjunta per establir un nou front a Europa occidental. El 6 de juny, forces dels Estats Units, del Regne Unit i del Canadà van arribar a les costes de Normandia. Va marcar el començament de la llibertat de França. Va fer que la derrota d'Alemanya fos més ràpida. Va ser la més gran operació marítima que s'ha dut a terme.

# data[].attributes.headline
Alliberament dels camps de concentració – 1945

# data[].attributes.subject
Alliberament dels camps de concentració – 1945

# data[].attributes.body
A mesura que els aliats es movien cap endavant, van trobar i alliberar llocs com Auschwitz i Dachau. Es van mostrar els horrors de l’Holocaust. Milers de jueus, gitanos, persones amb discapacitat i dissidents van ser eliminats. Va causar una gran sorpresa a la comunitat internacional. Va ser essencial per establir normes internacionals sobre drets humans.

# data[].attributes.headline
Bombes atòmiques (Hiroshima i Nagasaki) – 1945

# data[].attributes.subject
Bombes atòmiques (Hiroshima i Nagasaki) – 1945

# data[].attributes.body
Els Estats Units van llençar dues bombes nuclears en aquestes ciutats del Japó. Centenars de milers de persones innocents van morir al moment o a causa dels efectes. El Japó es va rendir pocs dies després. Això va acabar amb la Segona Guerra Mundial. Va donar pas a l'era nuclear i a les tensions de la Guerra Freda.

# data[].attributes.body
Reunió entre Roosevelt, Churchill i Stalin per determinar el futur d’Europa després del conflicte. Es van establir àrees d’ocupació a Alemanya i es van acordar eleccions democràtiques a Europa de l’Est. A més, es va decidir formar l’ONU. Va ser una de les darreres cooperacions entre els aliats. Va preveure les disputes de la Guerra Freda.

# data[].attributes.body
Nova trobada entre els guanyadors del conflicte per planificar el període posterior a la guerra. Es va ratificar la separació d'Alemanya i la neteja de nazisme. Les connexions entre l'URSS i els Estats Units es van deteriorar. Es va demanar la rendició total del Japó. Va marcar l'inici d'un nou període de desconfiança mundial.

# data[].attributes.headline
Fundació de les Nacions Unides (ONU) – 1945-46

# data[].attributes.subject
Fundació de les Nacions Unides (ONU) – 1945-46

# data[].attributes.body
Organisme mundial fundat per reemplaçar la Societat de Nacions. Va néixer amb la meta de assegurar la pau i la col·laboració entre països. La seva seu es troba a Nova York. Comptarà amb un Consell de Seguretat que té autoritat. Va ser una reacció als errors comesos durant l'entre-guerres i a la voluntat d'evitar un altre conflicte mundial.