# data[].attributes.body
I 1814 blev der indført en lov, der gjorde skolegang obligatorisk for alle børn, hvilket etablerede almueskolen som en central institution i samfundet. Det var et afgørende skridt mod, at alle børn – uanset social baggrund – kunne få en grundlæggende uddannelse. Man underviste med henblik på udenadslære og overhøringer. Hvis man ikke opførte sig ordentligt eller ikke kunne sine ting blev eleverne ofte straffet med slag.

Jeg finder dette tidspunkt i folkeskolens historie interessant, da det var denne lov, som gjorde, at vi begyndte at skabe muligheder for alle børn - uanset hvilken familie de kom fra. Jeg er dog bevidst om, at der stadig ikke var lige muligheder for alle, men det var et skridt på vejen.

# data[].attributes.body
Loven fra 1814 handlede om pligt om skoleundervisning i 7 år, men i 1855 blev der tale om undervisningspligt. Dette gjorde det muligt for forældre, at stå for deres egne børns undervisning, dog stadig under tilsyn fra myndighederne, så man sikrede sig at de hjemmeskolede børn stadig lærte på niveau med de børn som gik i skole. Lov gjorde det muligt, at friskoler, som ikke var underlagt de samme statslige kontrol. Det gav mulighed for pædagogisk frihed og mange byggede på Grundtvigs og Kolds skoletanker, som handlede mere om samtale og fortællinger.

Jeg finder det relevant, at lave et nedslag i denne del af historien, da friskolens pædagogiske grundlag også påvirkede den offentlige skole i samme periode.

# data[].attributes.body
Grundtvig udviklede idéer om folkelig oplysning. Grundtvig var meget kritiserende overfor udenadslæren og mente i stedet at skolerne skulle ikke kun formidle viden, men også støtte eleverne til personlig udvikling. Dette skulle ske gennem samtale og fællesskaber. Undervisningen skulle præges af "det levende ord" og læringen skulle ske igennem dialog.

Jeg synes det er relevant at inddrage Grundtvig, da hans idéer om elevinddragelse, demokratisk dannelse og livslang læring stadig er aktuelle i dag. Min undervisning skal udvikle elevernes evne til at tænke selvstændigt og give dem kompetencer og færdigheder til at engagere sig i samfundet.

# data[].attributes.body
Den nye folkeskolelov fra 1937 ændrede skolens formål og fokus, og i stedet for blot at forme kristne borgere, blev der lagt vægt på børns individuelle udvikling, evner og personlige egenskaber.

Loven skaber grundlaget for det moderne syn på skolen som et sted for både faglig og personlig dannelse, og som lærerstuderende, synes jeg, at det er centralt at forstå, hvordan vi i dag arbejder med elevernes trivsel og personlige udvikling som en del af undervisningen.

# data[].attributes.headline
1958: Bekendtgørelse af lov om folkeskolen

# data[].attributes.subject
1958: Bekendtgørelse af lov om folkeskolen

# data[].attributes.body
Denne lov fastslog, at folkeskolen skulle være en kommunal institution, og at undervisningen ikke kun skulle handle om viden, men også om at udvikle børns karakter og samfundsforståelse.

Forståelsen af folkeskolen som en institution med et bredt dannelsesformål er relevant, da det fremhæver betydningen af at bidrage til elevernes sociale og etiske udvikling gennem undervisningen. Det er vel også det, som vi skal lære om i Livsoplysning?

# data[].attributes.body
Reformen udvidede den obligatoriske skolegang og fjernede niveaudelingen af elever, hvilket betød, at alle elever nu skulle følge et fælles skolesystem i længere tid.

Reformen understregede vigtigheden af at inkludere alle elever på lige vilkår. Det er interessant at reflektere over, hvordan inklusion og differentiering spiller en vigtig rolle i nutidens klasseværelser.

# data[].attributes.body
Denne lov afskaffede niveaudeling og indførte den udelte skole, hvor eleverne ikke længere blev opdelt efter fagligt niveau. Alle elever skulle følge samme uddannelsesforløb.

Loven understøtter den inkluderende tilgang til undervisning, som i dag er en vigtig del af vores arbejde i skolen, da vi skal kunne imødekomme elever med forskellig baggrund og forskellige behov i den samme undervisning.

Jeg har før undervist elever, som kunne have haft glæde af niveaudelt undervisning.

# data[].attributes.headline
2009: Bekendtgørelse af lov om folkeskolen

# data[].attributes.subject
2009: Bekendtgørelse af lov om folkeskolen

# data[].attributes.body
Loven understregede folkeskolens rolle i at forberede eleverne til deltagelse i et demokratisk samfund og sikre, at alle børn blev rustet til at leve i et frit og åbent samfund.

Denne bekendtgørelse er relevant, fordi den understøtter et moderne syn på uddannelse, hvor vi som lærere ikke kun skal kunne undervise i faglige emner, men også arbejder med at fremme demokratiske værdier og kritisk tænkning blandt eleverne.

# data[].attributes.body
Grundtvig mente at skolens opgave var at danne hele mennesker og ikke kun formidle viden. Denne tanke bygger Rømer videre på, da han siger at dannelse stadig er et vigtig element i folkeskolen. Han mener dog at dannelsen bliver udfordret på den stigende fokus på målstyring og test.

Rømer kritiserer skolens dannelsesopgave, da han mener denne er er blevet reduceret til instrumentelle færdigheder, hvor der er mindre tid og plads til fordybelsen og meningsfulde samtaler. Han mener, at denne tilgang til dannelse står i kontrast til Grundtvigs ide om læring gennem dialog og det levende ord.