# data[].attributes.body
Odaberi tri proizvoda popularne kulture i objasni što oni znače u tvojem životu, koje ljudske vrijednosti promoviraju i kako utječu na oblikovanje tvojeg kulturnog identiteta. Svoj odabir i razmišljanja možeš predstaviti u obliku javnog govora u razredu, u obliku prezentacije ili videouratka kojeg možeš postaviti ovdje.

# data[].attributes.body
Posjetite sljedeću stranicu i istražite što je to muzikoterapija. preporučite svoj popis pjesama koje mogu imati terapeutski učinak argumentirajući izbor.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Muzikoterapija predstavlja profesionalnu upotrebu glazbe i njenih elemenata kao intervencije u medicinskom, obrazovnom i svakodnevnom okruženju, u radu s pojedincima, skupinama, obiteljima ili zajednicama koje nastoje ostvariti optimalnu
kvalitetu života i poboljšati fizičko, socijalno, emotivno, spoznajno i duhovno zdravlje.
Istraživanja, edukacija i klinička praksa u muzikoterapiji temelje se na stručnim standardima koji su postavljeni s obzirom na kulturološko, socijalno i političko okruženje.

Naši ciljevi su utvrditi i primjeniti pristupe muzikoterapije koji učinkovito pomažu u obnavljanju, održavanju i poboljšavanju fizičkog i psihičkog zdravlja. U tom cilju, vjerujemo u dostojanstvo i vrijednost svake osobe. Promičemo korištenje glazbe u terapiji, uspostavljanje i održavanje visokih standarda u kliničkom radu, te od sebe zahtijevamo maksimum u etičkom ponašanju.

Muzikoterapeuti procjenjuju emocionalno i fizičko zdravlje, socijalno funkcioniranje, komunikacijske sposobnosti i spoznajne vještine kroz glazbene odgovore; osmišljavaju seanse muzikoterapije na temelju potreba klijenta primjenjujući muzičku improvizaciju, receptivno slušanje glazbe, skladanje pjesama, analizu teksta pjesme, glazbu i vođenu imaginaciju, muzičke nastupe i učenje kroz glazbu; sudjeluju u interdisciplinarnom planiranju tretmana, procjeni i praćenju učinaka.

Podučava li muzikoterapeut muzičke vještine?

Muzikoterapija nije zamjena za glazbeno obrazovanje. Klijenti za vrijeme trajanja muzikoterapije često steknu određene muzičke vještine, poput intonacije, ritmičke kontrole, svjesnosti o muzičkoj formi, manipulativnoj kontroli itd.
Ove su vještine, ma koliko činile važan dio terapije, sporedne u odnosu na unaprijed određene terapijske ciljeve.

Koje su načešće zablude o muzikoterapiji?

Osoba mora imati muzičke sposobnosti kako bi imala koristi od muzikoterapije - nije točno! Muzičke sposobnosti nisu nužne kako bi osoba sudjelovala u muzikoterapiji i kroz tretman razvijala svoje vještine.
Postoji određena vrsta glazbe koja ima veći terapijski učinak, od druge - nije točno! Svi stilovi glazbe mogu biti korisni u poticanju pozitivnih promjena u ponašnju klijenta. Preferencije osobe, okolonosti, potrebe i ciljevi tretmana, pomažu muzikoterapeutu u odabiru glazbe koju će koristiti u terapiji.

# data[].attributes.attachment_link.description
Muzikoterapija predstavlja profesionalnu upotrebu glazbe i njenih elemenata kao intervencije u medicinskom, obrazovnom i svakodnevnom okruženju, u radu s pojedincima, skupinama, obiteljima ili zajednicama koje nastoje ostvariti optimalnu kvalitetu života i poboljšati fizičko, socijalno, emotivno, spoznajno i duhovno zdravlje.

# data[].attributes.body
Petrarca je bio jedan od prvih influencera. Napišite komentar o tvrdnji Andyja Warhola da će svatko imati svojih 15 minuta slave. Prilikom pisanja može vam pomoći ovaj medijski tekst.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mogu li svi dobiti svojih 15 minuta slave, kako je Andy Warhol prognozirao 1968. kada je rekao da će u budućnosti moderna pop-kultura svima omogućiti da postignu svjetsku slavu? Warhol je bio djelomično u pravu - sudeći prema novoj knjizi "The Fame Formula" PR gurua Marka Borkowskog, u kojoj tvrdi da svi mogu postati slavni, ali da "špica" slave ne traje 15 minuta, nego 15 mjeseci.

Borkowski je tijekom svoje karijere zastupao brojne slavne osobe, poput Michaela Jacksona, Van Morrisona, Joan Rivers i mnogih drugih, a u knjizi je otkrio "formulu" slave, čija forma uopće nije atraktivna: F(T) = B+P (1/10T+1/2T2).

Borkowski je za formulu iskoristio nekoliko parametara, poput načina na koji slava opada i raste te vremena koje je za to potrebno, a kao primjere uzeo je karijere brojnih celebrityja kao što su Kevin Spacey, Nicole Kidman, Angelina Jolie, Paris Hilton, Brad Pitt, Mel Gibson, Britney Spears i brojne druge zvijezde.

Naravno, Borkowski ističe da uvijek ima iznimki, poput Madonne čiji PR tim jako dobro zna kada i gdje se Madonna treba pojaviti kako njezina slava ni jednog trenutka ne bi opala, a i sama je pjevačica tijekom svih ovih godina jako dobro naučila da stalno mora nešto raditi kako bi ostala na vrhu.

"Ako govorimo općenito, slava najvećim dijelom ovisi o nečijem iznimnom talentu, a to čak može biti samo to što netko ima fotogenično lice. No svaka slavna osoba može ostati bez te slave, ali je ujedno može i obnoviti, dokle god postoji bilo što novo što može ponuditi. Ova je formula idealna za ljude iz odnosa s javnošću, jer svoje klijente mogu učiniti slavnima ako znaju točno izabrati trenutak i mjesto gdje se trebaju pojaviti, što čak i ne mora biti često, samo je važno da se dobro odabere trenutak. Bez toga, svi će slavni nakon 15 mjeseci postati 'bivši'", tvrdi Borkowski.

Potvrda te njegove rečenice natjecatelji su reality showa "Big Brother" koji nestanu bez traga godinu i pol nakon prvog dana emitiranja showa. Borkowski ističe da oni lukaviji nakon što izađu iz Big Brother kuće odmah nađu osobnog PR-a koji im može priskrbiti veliku zaradu. Ako ne naprave ništa, svi će ih vrlo brzo zaboraviti, jer iza svakog ugla "vreba" netko drugi gladan slave.

"Sudionici 'Big Brothera' sjajan su primjer za ono što je govorio Andy Warhol, da će svatko dobiti 15 minuta slave. Moja formula više vrijedi za prave, velike zvijezde. Madonna je najbolji primjer za to, ona je tu formulu razradila do savršenstva. Od ranih dana, kada je imala imidž "party" djevojke, ona je stalno smišljala nešto novo kako bi ostala slavna. Izazivala je kontroverze ljubeći se s crnim Isusom, izdala je knjigu "Sex" i provlačila priču o svojem lezbijstvu, mijenjala je imidž za svaki novi album, posvajala djecu, napisala dječju knjigu, priključila se kabali...

Heather Mills također spada u tu kategoriju. Koliko god da je nekima iritantna zbog neugodne brakorazvodne parnice s Paulom McCartneyjem, uspjela je zbog toga ostati slavna jer se svako malo u javnosti pojavljivala s nekom drugom pričom vezanom uz aferu. Britney Spears, Kate Moss i Amy Winehouse možda su i nesvjesno idealno iskoristile tu formulu slave", navodi Borkowski.

Dakle, F(T) = B+P (1/10T+ 1/2T2) formula je slave koju je Borkowski u svojoj knjizi razradio do detalja. Slovo F oznaka je razine slave, T je oznaka za vrijeme koje je Borkowski izmjerio u intervalima od tri mjeseca (T1 je interval nakon tri mjeseca, a T2 nakon šest mjeseci), B je početna razina slave izmjerena godinu dana prije razdoblja u kojem osoba dosegne njezin vrhunac (kod Georgea Clooneyja, primjerice, ta bi brojka bila ogromna, a za nekog iz Big Brothera vjerojatno bi bila nula), a P je oznaka za rast slave u odnosu na početnu razinu. "Formula slave funkcionira kao igra znanja, ali jedna igra traje 15 mjeseci.

Možemo reći da funkcionira kao u igri 'Tko želi biti milijunaš', ali sve su opcije 'džoker zovi'. Ako je džoker dobar PR, a vi imate dobro opće znanje, koje ćete usmjeriti na pravo mjesto, sasvim sigurno ćete pobijediti. Zahvaljujući internetu, ne treba vam džoker 'pitaj publiku' jer njihovo mišljenje možete potpuno besplatno dobiti surfajući web stranicama", zaključuje Borkowski.

Merita Arslani

# data[].attributes.attachment_link.title
Warhol nije bio u pravu: slava traje 15 mjeseci

# data[].attributes.attachment_link.description
Mogu li svi dobiti svojih 15 minuta slave, kako je Andy Warhol prognozirao 1968. kada je rekao da će u budućnosti moderna pop-kultura svima omogućiti da postignu svjetsku slavu? Warhol je bio djelomično u pravu - sudeći prema novoj knjizi "The Fame Formula" PR gurua Marka Borkowskog, u kojoj tvrdi da svi mogu postati slavni, ali da "špica" slave ne traje 15 minuta, nego 15 mjeseci.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
0:00 / 0:30•Watch full video

# data[].attributes.attachment_link.title
Bob Dylan - No Time to Think (Official Audio)

# data[].attributes.body
Petrarca je stekavši slavu ovjenčan 1341. godine lovorovim vijencem, najvećom pjesničkom nagradom. Bob Dylan, američki pjesnik i glazbenik, 2016. osvojio je Nobelovu nagradu za književnost. Predstavite umjetnički rad Boba Dylana. Posebnu pozornost posvetite njegovim muzama.

# data[].attributes.headline
Petrarca danas (Goran Čolakhodžić, Fuga)

# data[].attributes.subject
Petrarca danas (Goran Čolakhodžić, Fuga)

# data[].attributes.body
Kad se dva glasa nadolazeće fuge
susretnu najzad i posve prepletu,
tad se, k'o klasanje raži u ljetu,
pojavljuje treći. Tako u dúge:

od jednoga svjetla čitavost boja,
i od svih tih boja jedna bijelost svjetla;
no dijelovi svjetla, k'o pera kod pijetla
u repu, manje su divni od vlastitog zbroja.

Treći je glas tek harmonija Dvaju,
i nova vremenitost, nepoznata Jednom;
kako fuga strasno juri kraju,

tako se blijedom, plitkom i bijednom
čini svaka jednost, u rastućem sjaju
vječnosti – u – času, nemjerljivo vrijednom.

# data[].attributes.body
Nakon što ste pogledali zanimljivo predavanje o zaljubljenom mozgu. Pročitajte članak Što psihologija kaže o ljubavi. Izdvojite vama najzanimljivije činjenice iz predavanja i članka, komentirajte ih.

Potom istražite na HJP ili u kojem drugom rječniku značenje riječi: agape, caritas, eros (erotska ljubav), platonizam (platonska ljubav).

opišite odnos Petrarce i Laure koristeći navedene riječi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Britanska antropologinja Helen Fisher ovako započinje svoje predavanje pod nazivom „Zaljubljeni mozak" ( The brain in love), koji se pod navedenim engleskim nazivom može pronaći na Youtube - u:

Svuda u svijetu ljudi vole. Pjevaju za ljubav, plešu za ljubav, pišu pjesme i priče o ljubavi. Pričaju mitove i legende o ljubavi. Žude za ljubavlju, žive za ljubav, ubijaju za ljubav i umiru za ljubav. Kao što je Walt Whitman jednom rekao, "Oh, sve bih stavio na kocku zbog tebe." Antropolozi su pronašli dokaze o romantičnoj ljubavi u 170 zajednica. Nisu pronašli nijednu zajednicu bez ljubavi.

Osim antropologa, taj su složeni fenomen sistematski počeli istraživati i socijalni psiholozi 1960 - ih godina (npr. psihologinja Dorothy Tennov, autorica pojma „zaluđenost", eng. limerence). Zaključuju da postoje različite vrste ljubavi, a najjednostavnija podjela je dihotomna podjela na strastvenu i partnersku ljubav.
Strastvena ljubav = Zaljubljenost
Ono o čemu Helen Fisher govori jeste zaljubljenost odnosno strastvena ljubav (sinonimi: romantična ljubav, opsesivna ljubav, zaljubljenost, zaluđenost, zanesenost). Strastvena ljubav moćno je emocionalno stanje koje uključuje intenzivnu čežnju za drugom osobom. Obilježava ju doživljaj fiziološke pobuđenosti, pri čemu osoba u prisustvu voljenog/voljene uistinu doživljava nedostatak zraka i lupanje srca.

Mjerena Skalom strastvene ljubavi koju su 1986. godine razvile Elaine Hatfield i Susan Sprecher, strastvena ljubav sastoji se od snažnih, nekontroliranih misli, intenzivnih osjećaja (npr. ljubomora, anksioznost, čežnja, strast ili seksualna pobuđenost) te otvorenih postupaka prema objektu vlastite naklonosti. Kada je ljubav uzvraćena, odnosno ako su obje osobe zaljubljene, osjećaju snažno ispunjenje i ushit. Mogu puno vremena provoditi zajedno te pri tome zanemarivati druge ljude.

Kad nekoj osobi ljubav nije uzvraćena, javljaju se osjećaji snažne tuge i očaja. Prema istraživanju H. Fisher i suradnika (2004), oni koje su njihovi voljeni napustili s jedne strane osjećali su strastvenu ljubav i seksualnu želju, a s druge su se osjećali odbačeno, usamljeno, ljuto i očajno.
Neuropsihologija strastvene ljubavi
Londonski neuroznanstvenici A. Bartels i S. Zeki novijim istraživanjem iz 2000. godine potvrdili su svevremensku izreku „ljubav je slijepa". Sudionike svog istraživanja privukli su putem postera koje su oblijepili po londonskim ulicama tražeći one koji su „iskreno, duboko i ludo zaljubljeni."

Koristeći fMRI , Bartels i Zeki identificirali su područja mozga koja su povezana sa strastvenom ljubavi; aktivirana su područja mozga povezana s euforijom i nagradom, a smanjena je aktivnost u područjima mozga koja su povezana s tugom, strahom i anksioznosti. Ta područja mozga koja su aktivirana romantičnom ljubavi ujedno su područja koja su aktivirana kada su ljudi pod utjecajem droga kao što su opijati ili kokain. To objašnjava i činjenicu da su stari Grci zaljubljenost smatrali oblikom ludila. Isto tako, strastvena ljubav aktivira i područja mozga koja su aktivna kada su ljudi seksualno pobuđeni, stoga su strastvena ljubavi i seksualna pobuđenost usko povezani konstrukti.

Koja su to još područja mozga u kojima strastvena ljubav smanjuje aktivnost? Pokazalo se da su to područja mozga koja kontroliraju kritičko mišljenje, odnosno mentalne aktivnosti pomoću kojih ljudi prosuđuju tuđe namjere i osjećaje pa i karakter i osobine ličnosti. Zaljubljeni će ljudi stoga manje kritički gledati, na primjer, na lijenost obožavane osobe, a iz zaljubljenosti mogu proizaći i brojni iracionalni i opsesivni postupci, poput opisanog:

„ Upoznao sam je na satu salse, privlačnost je bila trenutačna i na kraju je završilo tako da smo razmijenili brojeve telefona - iako sam znao da je udana. Bilo je to protiv svega u što vjerujem, ali nisam se mogao zaustaviti... Čak bih se zatekao kako „slučajno" šećem njezinom ulicom zureći u prozor kako bih mogao dobiti sliku odakle stižu njezini potajni pozivi... „ (Marshall, 2006, str. 23).

Nadalje, prema Helen Fisher, zaljubljeni ljudi često su euforični, pate od nesanice, gubitka apetita i sniženih općih aktivnosti organizma (nezainteresiranosti za uobičajene aktivnosti) i to zbog povišene razine dopamina i norepinefrina u mozgu.

Dorothy Tennov, osim što je autorica pojma „zaluđenost", na osnovu svojih istraživanja došla je do zaključka da su oči organ zaluđenosti (ne srce). Njezini su ispitanici često spominjali kontakt očima ( Način na koji me gledala ili, bolje, način na koji je to rijetko činila).

Psiholozi M. Argyle i M. Cook potvrdili su važnost pogleda koji se sretnu u sobi punoj ljudi; ustanovili su da se, kad ljudi iskuse snažne ugodne emocije, njihove zjenice rašire i postaju veće (što podsvjesno i nehotice odaje osjećaje). Osim toga, malo pojačano izlučivanje suznih kanala čini oči sjajnima, stvarajući ono što Argyle i Cook zovu „ljubavni sjaj u oku".
Partnerska ljubav
Kao i strastvena, i partnerska ljubav (zvana i „prava ljubav", „bračna ljubav") uključuje osjećaje intimnosti i naklonosti prema nekome. No, za razliku od strastvene ljubavi, partnerska ljubav nije popraćena intenzivnim emocijama, odnosno nije popraćena intenzivnom strašću ili fiziološkom pobuđenošću, izrazitom ljubomorom ili anksioznošću.

Partnersku ljubav ljudi mogu doživljavati u neseksualnim vezama (kao što su bliska prijateljstva) ili u seksualnim vezama u kojima doživljavaju snažne osjećaje intimnosti, ali ne i mnogo napetosti i strasti koju su nekada možda osjećali.
Odnos strastvene i partnerske ljubavi
Prema Hatfield i Waster (1978), „ strastvena ljubav krhki je cvijet - vene s vremenom. Partnerska ljubav zimzelena je biljka - dodir ju obogaćuje."

U tradicionalne teorije o fazama razvoja veze (npr. Marshall u knjizi „Volim te, ali..." govori o šest faza veze) ukorijenjena je ideja o linearnom prijelazu iz strastvene u partnersku ljubav. U skladu s tim, u plemenu Kunga u pustinji Kalahari razvoj romantične veze opisuje se na sljedeći način: „Kada se dvoje ljudi spoji, njihova srca gore i njihova je strast vrlo velika. Nakon nekog vremena, vatra se ugasi i tako ostaje."

Kad se „vatra ugasi"? Odnosno, koliko traje zaljubljenost? Socijalna biologinja Cindy Hayman pratila je tri neurokemikalije (dopamin, feniletilamin i oksitocin) kod 5000 osoba u 37 različitih kultura te ustanovila da intenzivna faza privlačnosti traje između osamnaest mjeseci i tri godine. Istog je mišljenja i Marshall.

On dodaje da, kada zaluđenost izblijedi, luda, opsesivna strana zaluđenosti se ne može ponovo zadobiti, ali snažna radost, hodanje po oblacima i iznimna sreća mogu (kao flashbackovi, no ne kao sveobuhvatni raniji stupnjevi zaluđenosti). Takvi flashbackovi često dolaze nakon razdoblja poteškoća; na primjer kad su partneri neko vrijeme odvojeni (jedno je od njih na faksu/poslu u drugom gradu)
Zašto se uopće zaljubimo?
Odnosno, pravo pitanje glasi: zašto se zaljubimo baš u jednu osobu prije nego u neku drugu? Odgovor leži u 4 efekta:

1. Efekt blizine - prijatelji i ljubavnici ljudima najčešće postaju oni s kojima se igrom slučaja najčešće sreću i s kojima su najčešće u interakciji.

2. Efekt sličnosti - naziva se i Byrne-ov zakon sličnosti i smatra se središnjim efektom privlačnosti i započinjanja romantične veze. U narodnoj mudrosti mogao bi se opisati izrekom Svaka ptica svome jatu leti i istraživanja su ga potvrdila više nego izreku Suprotnosti se privlače. Dakle, obilježje uspješnih veza je sličnost među partnerima (s obzirom na stavove, vrijednosti, osobine ličnosti, demografska obilježja/ socioekonomski status, intelektualni status, kulturalna obilježja). Uz to, neka su istraživanja pokazala da su veze osoba koje su usklađene (sličnije) i po fizičkom izgledu stabilnije i dugotrajnije.

3. Efekt uzajamnog sviđanja - Općenito, ljudi vole one koji ih vole i ne vole one koji ih ne vole. U većini slučajeva, to da se osoba A sviđa osobi B snažno određuje to da će biti i obrnuto - da će se i osoba B sviđati osobi A.

4. Efekt fizičke privlačnosti - Dion i Berscheied (1974) utvrdili su da već mala djeca za prijatelje preferiraju lijepu djecu, a neatraktivnu doživljavaju kao neprijateljsku i agresivnu. Pokazalo se da oba spola cijene fizičku privlačnost, ali da je muškarci cijene nešto više. Fizička privlačnost ima veliku ulogu u sviđanju jer ju većina ljudi povezuje s drugim poželjnim osobinama (stereotip „lijepo je dobro"), npr. društvenošću, popularnošću, seksipilom, asertivnošću

Bože dragi što je lijepo kad se zaljubiš, Kad za nekim iznenada glavu izgubiš...

S navedenim stihovima popularne Halidove pjesme zasigurno bi se složili svi trenutno zaljubljeni, a i oni koji se sjećaju vremena (osjećaja, misli, ponašanja) kada su bili zaljubljeni. Zaljubljenost (strastvena ljubav) emocionalno je stanje koje snažno utječe na osjećaje, misli i ponašanje zaljubljene osobe; aktivirajući jedna, a smanjujući aktivnost drugih područja mozga. Gotovo svaka popularna pjesma je o ljubavi, kao i polovica svih romana i filmova. Uz provedena istraživanja, sve to naglašava veliku važnost i kulturalnu univerzalnost složenog fenomena ljubavi.

„ Sve je u životu prolazno, moj druže... I ljubavi i tuge i svi srećni dani..."

Prethodni stihovi naglašavaju utjecaj važnog faktora - vremena. Mogu biti utjeha za nesretno zaljubljene, a ne obeshrabriti one sretno. Strastvena je ljubav preduvjet partnerske i flashbackovi zaljubljenosti mogući su i nakon što ona prestane (knjiga „Volim te, ali..." daje najbolji opis i savjete kako vratiti zaljubljenost i strast u vezu).

Na koncu, velika važnost fenomena ljubavi sažeta je u jednoj rečenici:

Što je, naposljetku, naš život doli veliki ples u kojem svi pokušavamo postići najbolju razmjenu plesnih partnera?
Malcom Bradbury (1932-2000), engleski književni kritičar i pisac

Reference

Reference

Prenošenje tekstova s portala dopušteno isključivo u skladu s

# data[].attributes.attachment_link.description
Britanska antropologinja Helen Fisher ovako započinje svoje predavanje pod nazivom „Zaljubljeni mozak" ( The brain in love), koji se pod navedenim engleskim nazivom može pronaći na Youtube - u: Svuda u svijetu ljudi vole. Pjevaju za ljubav, plešu za ljubav, pišu pjesme i priče o ljubavi. Pričaju mitove i legende o ljubavi.

# data[].attributes.body
Svuda u svijetu ljudi vole. Pjevaju za ljubav, plešu za ljubav, pišu pjesme i priče o ljubavi. Pričaju mitove i legende o ljubavi. Žude za ljubavlju, žive za ljubav, ubijaju za ljubav i umiru za ljubav. Kao što je Walt Whitman jednom rekao, “Oh, sve bih stavio na kocku zbog tebe.” Antropolozi su pronašli dokaze o romantičnoj ljubavi u 170 zajednica. Nisu pronašli nijednu zajednicu bez ljubavi.

Helen Fisher, Zaljubljeni mozak

# data[].attributes.body
Koja vam se od ponuđenih pjesama čini najbliža petrarkizmu? Izdvojite i protumačite petrarkistička obilježja koja u njoj prepoznajete.

Potražite još nekoliko (3 do 5) pjesama ljubavne tematike u popularnoj glazbi različitih žanrova u kojima prepoznajete petrarkističke motive, osjećajnost ili tipična stilska sredstva i sastavite svoju listu takvih pjesama.

Pronađite barem dvije popularne pjesme u kojima prepoznajete osporavanje, preoznačavanje, ironiziranje petrarkizma (antipetrarkizam). Izdvojite nekoliko takvih obilježja i objasnite po čemu su antipetrarkistička.

Na temelju spoznaja do kojih ste došli istraživanjem i uspoređivanjem, zaključite zašto Petrarcina poezija ima neprolaznu vrijednost. Obrazložite svoj odgovor.

# data[].attributes.body
Vjerojatno svakodnevno slušate neku vrstu popularne glazbe koju vas opušta. Jedna je od najčešćih tema popularne glazbe ljubav, i to ljubav prema ženi (sretna, češće nesretna, uzvraćena, češće neuzvraćena), njezina ljepota. Na ovoj ploči možete poslušati nekoliko glazbenih skladbi ljubavne tematike, a nakon toga riješite zadatak. Sretno!

# data[].attributes.attachment_link.title
En Face feat. Damir Urban - S Dlana Boga Pala Si

# data[].attributes.attachment_link.title
BOA II - Tako lijepa 2018 ft. Igor Geržina (Official Video)

# data[].attributes.attachment_link.title
MORSKA VILA - Daleka obala  Croatia records

# data[].attributes.attachment_link.title
Vila moja projde - klapa Kumpanji - FDK 1999