# data[].attributes.body
U prazni prostor kod svakog od navedenih oblika korupcije upišite primjer ili zalijepite poveznicu sliku koja opisuje/prikazuje konkretan primjer vezan za koruptivni oblik u desno zadanim stupcima.

# data[].attributes.body
https://arhivanalitika.hr/blog/hrvatska-u-raljama-klijentelizma/

-Paula Voloder 4.B

# data[].attributes.attachment_link.title
Hrvatska u raljama klijentelizma - Arhivanalitika - Ekonomski lab

# data[].attributes.attachment_link.description
Kristijan Kotarski objašnjava što je i kako funkcionira klijentelizam - političko-ekonomski sustav kakav postoji u Hrvatskoj. Koristi mnoštvo podataka, od onih koji pokazuju dominaciju identitetskih pitanja u ponašanju glasača na izborima, preko nepotizma pri zapošljavanju u državnim poduzećima, do načina vođenja socijalne politike. Izlaz vidi u pojavi liberalne političke opcije koja će imati ulogu takozvanog veto-igrača.

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/vijesti/clanak/video-bjegunac-mamic-podmicivao-sam-sessu-sucima-iz-osijeka-sam-dao-500000-eura/2261511.aspx

Paula Voloder 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VRHOVNI SUD jučer je većinski potvrdio nepravomoćnu osuđujuću presudu protiv Zdravka i Zorana Mamića te bivšeg direktora Dinama Damira Vrbanovića.
>> Vrhovni sud potvrdio zatvor braći Mamić i Damiru Vrbanoviću
Zoran Mamić, koji je jučer odstupio s mjesta trenera Dinama, odlukom Vrhovnog suda osuđen je na četiri godine i osam mjeseci zatvora. Damiru Vrbanoviću ostala je kazna od tri godine zatvora.

Zdravko Mamić, koji je u lipnju 2018. pobjegao u BiH, osuđen je na 6 i pol godina zatvora, a mora vratiti i 52 milijuna kuna.

Bjegunac Zdravko Mamić danas je održao konferenciju za medije na kojoj je teško optužio suce iz Osijeka i predsjednika Vrhovnog suda Đuru Sessu.

>> PRESICA MAMIĆA

"Danas će biti događaja kakvih nikad niste vidjeli", rekao je na početku Mamić.

"Zahvalio bih se na veličanstvenom odazivu. Došao sam bez papira, bez pomagala, pokušat ću reći iz glave ono što bi vas moglo i trebalo zanimati. Pokušat ćemo putem vas doći do onih koje to najviše zanima - građana i navijača. Obećavam vam da će danas biti konkretnih imena i događaja. Ali budite malo strpljivi...", započeo je.

"Nalazimo se u mojoj prvoj domovini. Ako dođe do toga da idem u zatvor, ići ću u zatvor ovdje u BiH. Ja nikad nisam bio, i pravnici to znaju, ni formalno bjegunac niti sam danas bjegunac. Kako mogu pobjeći iz vlastite države?" priča Mamić.

Podnio ostavke u Dinamu

"Podnio sam ostavku na članstvo u Skupštini Dinama. Tražio sam da me se razriješi sa svih funkcija, nisam više ni savjetnik Dinama. Moje ostavke su neopozive, to je završena priča", objavio je Mamić.

Podsjetimo, Zdravko Mamić je u Dinamu bio od 1992. do 1994. godine kao direktor. Nakon toga je bio direktor u Segesti, Osijeku i Sesvetama. Član Izvršnog odbora Dinama postaje 2000. godine, a od 2003. godine izvršni je dopredsjednik sve do 2018. i bijega u Hercegovinu.

"Ja sam vratio ime Dinamo"

"Meni je Dinamo iznad života. Ja danas slavim 50 godina u Dinamu, uvijek sam bio u nekoj tamo ulozi. Na Maksimiru sam gledao utakmice s drveta iz maksimirske šume. Vodio sam navijanje Dinama kad smo pobijedili Crvenu zvezdu s 1:0. Bio sam odmah prebijen nemilice od policijskog zapovjednika. Bio sam sav u krvi, predsjednik Dinama Ivo Vrhovec me izvukao krvavog ispod tih pendreka. Vodio sam navijanje Dinama 1986. na Poljudu kad smo pobijedili Hajduk 4:0", nastavlja Mamić svoj monolog.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

"U Dinamo sam došao 1992., u vrijeme rata. Predsjednik države je bio pokojni Tuđman. Tuđman je bio najveći navijač Dinama u povijesti. On je dolazio na treninge, a kamoli na prijateljske utakmice. Dinamo je počeo rasti, ja sam svojim novcima dizao Dinamo iz pepela. Predsjednik Tuđman je želio da se naš klub ne zove Dinamo, ja mu se divim i danas. Želio je da se Hrvatska putem sportaša profilira diljem svijeta. Bio sam svjedok na stadionu kad je 1000 grla uzvikivalo 'građanski, građanski'. Onda se uplela politika. Tuđman je naredio da to bude Croatia, da se pronosi slava hrvatske države.

Ja sam uvažavao glas navijača i sve sam organizirao i stvorio klimu uz pomoć tada uglednog gospodina Šelendića i gospodina Canjuge i dogovorili smo se da ćemo ići u povratak imena Dinamo. Canjuga i ja smo vratili ime Dinamo", nastavlja.

"Ja sam jedan od osnivača Bad Blue Boysa", kaže.

"Na Balabanov transfer nikad nitko nije platio lipu poreza"

"Na Balabanov transfer nikad nitko nije platio lipu poreza, novac je plaćen u inozemstvu, nitko nije tražio da se plati porez na to.

Ja sam sto igrača dao Dinamu besplatno, a potrošio sam svu svoju imovinu i imovinu roditelja na tih sto igrača", priča dalje. "Zeko i Ćiro se usprotive mom dolasku u Dinamo. Zeko ode, a Ćiru Barišić i ja smijenimo. Ja dolazim u klub u 10. mjesecu 2002. godine, službeno. Posuđujem Dinamu svojih 82 milijuna kuna, privatno, sa svojih računa, jer Dinamo je blokiran, u stečaju. Dinamo ima tad dva računa. U sto je tužbi, u blokadama. Ja tada oživljavam klub svojim novcem", tvrdi Mamić.

"Barišić i ja smo vratili oko 100 milijuna maraka dugova. Tad su nas Prosinečki i Cvitanović, oni su pokrenuli ovrhu, Dinamo je blokiran i to je bio spas da je Dinamo dioničko društvo otišao u stečaj i nastavio funkcionirati kao građansko društvo. Ja sam Dinamo digao ne iz pepela nego Dinamo nije postojao tad. Otišli smo u stečaj pa se dizali kao novi objekt", nastavlja.

"Milijardu eura smo moja Uprava i ja donijeli u Dinamo"

"Dinamo je meni iznad života. Ja molim vodstvo Dinama prvo da mi naprave ljubav i da pozovu revizore u klub i naprave inventuru. To bi bila najveća hvala braći Mamić. Bitno je da se zna kad smo otišli iz kluba i kakav smo klub ostavili. Ovo je obmana, da smo mi lopovi, kriminalci... Napravite zapisnik kakvo je stanje blagajne. Dinamo nije dužan nijedne lipe nikome", traži Mamić.

"Dinamo danas vrijedi 300 milijuna eura", dodaje. "U Dinamu 460 ljudi prima plaću. Čistačice imaju 2800 maraka neto plaću. Dinamo uplaćuje za jednu godinu više poreza nego cjelokupni hrvatski sport zajedno u pet godina".

"Kako smo ja i Zoran bili na čelu piramide, ta piramida je u mandatu Barišića dovukla milijardu eura iz Europe. Ja sam nakrcao Dinamo i hrvatski proračun. Poznato je da je Dinamo od 22 igrača koji su bili drugi na svijetu u Rusiji, 14 ih je bilo iz Dinama. Milijardu eura smo moja Uprava i ja donijeli u Dinamo u drugom mandatu. A što je napravila moja država meni, mom bratu i Dinamu, da smo evo prognani, presuđeni i tako dalje. I da su ugrožena radna mjesta i opstojnost Dinama. Dinamo možda neće postojati za tri mjeseca", kaže Mamić.

"Koristim priliku da se zahvalim gospodinu Barišiću, najvećem čovjeku mog života. Dao mi je podršku i privilegiju da mogu služiti Dinamu i našim ljudima. Zahvalio bih se mojim suradnicima, Vlatki Peras i članovima Uprave, cijeloj administraciji kluba, ljudima u omladinskoj školi, analitičarima, tetama spremačicama...", nastavlja.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

"Divovima koji su gledali svoje glave na potjernicama, gdje se vodio linč protiv njih, veliko im hvala. Molim igrače da se ujedine u zajedništvu i da protiv Tottenhama probaju napraviti moguće", kaže.

"Vratite nam stadion"

"Vratite nam stadion i nikad više Grad Zagreb neće morati uložiti niti jedan euro. Što će Gradu stadion? Koja budala bi radila ovo što radi Grad? Ili nam dajte pravo korištenja. Dinamo će sam sagraditi stadion. Dajte nam koncesiju, dajte nam pravo građenja. Dinamo bi u roku od tri godine napravio stadion. Ali oni neće, ne daju nam koncesiju jer bi mi izgradili stadion i pokazali da smo sposobni, a oni bi bili sramota", priča Mamić.

Počeo je o sucima

"Pokvareni suci, ljudi kriminalci, donose ovakvu odluku, pljačkaju državni proračun. Dinamo će ostati bez prihoda od inozemstva. Pogledajte što suci rade ovoj državi. Oni su karcinom društva", krenuo je Mamić o sucima.

"Josipovićevi jarani, ministar Jovanović kaže da će isušiti močvaru. Onda se priključuju svi drugi. Ministar unutarnjih poslova u dva mandata SDP-ove vlade, Ostojić, možete si misliti koja je njegova moć. On je direktni crtač svastike na Poljudu, on je to crtao", kaže Mamić.

"Ako braća Mamić moraju vratiti novac, onda ga moraju vratiti i Lovren i Luka Modrić"

"Moj brat i ja nismo presuđeni za niti jednu kunu poreza. Preko Luke Modrića i Dejana Lovrena, oni su na račune primili iznose koji mi se stavljaju na teret. Luka Modrić ima i danas milijune eura na tom računu, koje je podijelio sa mnom kao investitorom, preko privatnog ugovora. Uzeo sam ga kao izbjeglicu. Mi smo se sastali i potpisali sporazum o podjeli novca, on je dignuo novac, dio dao meni. Nikad nijedan igrač u povijesti nije platio nijednu lipu poreza. Jedini u povijesti koji je platio je Dinamo. Ako braća Mamić moraju vratiti novac, onda ga moraju vratiti i Lovren i Luka Modrić", rekao je.

"Oni su suučesnici, novac je kod njih, u proračunu, oni su došli na sud, rekli 'mi smo potpisali anekse'. Ili smo zajedno u djelu ili nitko nije u djelu. Kakva tu treba pamet, kakva tu treba znanost? Kako je moguće da 93 svjedoka Tužiteljstva, svi svjedoče u korist braće Mamić. Svi su svjedočili u našu korist. A sud za vrijeme suđenja, kad je vidio da pada sve u vodu, putem svoje tvrtke kćeri podigne optužnicu protiv Lovrena i Modrića za lažno svjedočenje", nastavlja.

"Sessi sam nosio novac da mijenja odluke"

"Đuro Sessa je zlotvor, kriminalac, varalica. Ovo nije moj show, ovo nije kleveta. Rekao sam i ponavljam da sam spreman se staviti na dispoziciju DORH-u i USKOK-u i institucijama da dokažem da je Sessa kriminalac i da sam mu osobno donosio novac u kancelariju kao predsjedniku suda da bi mijenjao sudske presude. Čuveno smjenjivanje suca Ježeka, Sessa je obrazložio da previše revno izvršava zadatke. Neka se time bavi SOA. Sessa je otimač novca građanima", nastavlja optužbe Mamić.

"Reketarili su me suci"

"Da li ćemo podržavati ljude, a jedan od njih se zove Zvonko Vekić, sudac Županijskog suda u Osijeku koji je bio čovjek koji se meni približio prije bilo kojeg postupka u Osijeku i koji je bio najbolji prijatelj svakodnevno s gospodinom Krušlinom, ubijali su se u hrani i alkoholu svaki dan. Osim toga što su od mene tražili novac, ukupno sam mu dao preko 500 tisuća eura, imam za to dokaze, koje je trebao podijeliti s Krušlinom i Antom Kvesićem koji je bio član vijeća u drugom predmetu koji se vodi u Osijeku. Vekić je bio predsjednik Vijeća, a Kvesić član Vijeća koji su mi potvrdili optužnicu. Čovjek me uredno reketario, tražio od mene da ga postavim na mjesto predsjednika suda u Osijeku jer je tada bio raspisan natječaj za predsjednika suda u Osijeku i čovjeka koji je sa svojom prijateljicom i njenom kćeri 2017. godine proveo sedam dana sa mnom u Dubaiju čekajući Novu godinu", tvrdi.

"Suci su najmanje 10-15 puta bili moji gosti u svečanoj loži Dinama. Uredno su bili moji gosti na Maksimiru. Neke sam slao i na prijateljsku utakmicu u Liverpool. U loži u Maksimiru mi je rečeno da zamjenik upravitelja zatvora u Osijeku želi pričati sa mnom. Rekao mi je da me žele upoznati suci koji će mi suditi. Mi smo se izubijali od alkohola, družili se satima. Moj sat je primio jedan sudac i odnio ga u Osijek. To je sat od 20 i nešto hiljada eura. Taj je sat kod mene sad. Kad sam došao na sud, potražio me taj Ljubo Pribić u panici i vratio mi sat iz straha jer je nekoliko osoba vidjelo predaju tog sata", tvrdi Mamić. "Slao sam i vino gospodi", dodaje.

"Spreman sam ići na detektor laži", kaže.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

"Moja žena je bila u vikendici kod Velike Gorice, mjesto Buševec, gospodina Željka Dolačkog koji je osuđen za pljačku iz sefa. Nepozvani su tada na feštu godišnjice braka odvjetnika Miljevića došli Pribić, Krušlin, Vekić i plus još jedan gospodin čije ime ću sad prešutjeti. Došli su nepozvani, ljubili se s mojom ženom, skoro sam ga prebio tada. Tad mi je rekao da želi biti moj prijatelj, ali da se boji da će me morati suditi. Rekao sam mu da kako ga nije sram što će me osuditi. Ostali gosti su me tada skidali s njega jer sam ga uhvatio za prsa", kaže Mamić.

"Dokaze sam predao DORH-u"

"Krušlin i Vekić i dalje dolaze na stadion Dinama, u Dinamovom plavu salonu pjevaju, ne može nam nitko ništa. Kad slave rođendan u vikendici u Baranji, plava torta i svjećice i to se puše. Pričam imenom, prezimenom, događajem i vama kažem da sam to podnio 8.10. DORH-u."

"Jučer ujutro, ne znajući da će Vrhovni sud donesti odluku, bio sam siguran da će biti ukidajuća presuda, nekoliko stickova sam podijelio zagrebačkim odvjetnicima. Pitajte, to će izaći van, naredio sam da se dostave stickovi odvjetnicima. Kao da sam nešto predosjećao. Što će oni napraviti s tim stickovima, ne znam, ali ono što ima DORH ima i nekoliko zagrebačkih odvjetnika. O detaljima dalje ne mogu govoriti, ali mislim da sam ukazao na problem. Da bude još vjerodostojnije, da se narod probudi i sabor reagira, da ovaj pametni i sposobni čovjek koji je predsjednik svih Hrvata, Milanović da nešto poduzme, da vam ispričam situaciju. Spomenuo sam da počinje moj postupak u Osijeku.

U tom trenutku se paralelno raspisuje natječaj za izvršnog novog predsjednika suda u Osijeku jer Rašiću završava mandat, DSV raspisuje natječaj za reizbor suca. Raspisan je natječaj i od mene se traži od Vekića da bude predsjednik suda u Osijeku i da će se kandidirati jer bi mu to moglo pomoći u provođenju oslobađajuće presude u prvom postupku i nepotvrđivanje optužnice u drugom postupku.

Ja krećem u akciju i u prvom krugu, kad se sastaje DSV, Vekić dobiva od potrebnih 6 glasova 5. Ja nisam dovoljno kupio ili nisam kvalitetno radio, fali jedan glas, a i prevarili su me neki. Tri puta se ponavlja glasanje. Svaki put Vekić dobiva 5 glasova, svaki put dva suca člana DSV-a, jedan je predsjednik Željko Šarić, a drugi je predsjednik građanskog odjela, su suzdržani u sva tri glasanja, a teklići su Đure Sesse. Da je jedan od njih glasao za Vekića ili dali dva glasa Vrbanu, sadašnjem predsjedniku suda koji je imao četiri glasa, onda je Vrban predsjednik i završena priča", nastavlja Mamić.

"Imam sve dokaze protiv tih lopova i kriminalaca. Ima još i drugih. Predsjednik suda Zvonko Vrban je najveći kriminalac koji će kad tad biti smijenjen", tvrdi.

"Neću danas odgovarati na pitanja da ne zloupotrijebite to. Ja se znam ponašati, ja sam normalan, ponosan, obrazovan čovjek. Poklonio sam Hrvatskoj troje djece. Hvala svim građanima moje prve i jedine domovine za gostoprimstvo. Volim te, Bosno, volim te, svaki čovječe ove zemlje! Hvala svim institucijama ove zemlje", rekao je na kraju Mamić.

# data[].attributes.attachment_link.title
VIDEO Bjegunac Mamić: Podmićivao sam Sessu, sucima iz Osijeka sam dao 500.000 eura

# data[].attributes.attachment_link.description
VRHOVNI SUD jučer je većinski potvrdio nepravomoćnu osuđujuću presudu protiv Zdravka i Zorana Mamića te bivšeg direktora Dinama Damira Vrbanovića. >> Vrhovni sud potvrdio zatvor braći Mamić i Damiru Vrbanoviću Zoran Mamić, koji je jučer odstupio s mjesta trenera Dinama, odlukom Vrhovnog suda osuđen je na četiri godine i osam mjeseci zatvora.

# data[].attributes.body
https://www.vecernji.hr/vijesti/podignuta-optuznica-protiv-leona-lucica-i-jos-dvojice-zbog-pokusaja-iznude-1394587

Paula Voloder 4.B

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Općinsko državno odvjetništvo u Karlovcu je, nakon istrage koja je trajala četiri mjeseca, podiglo pred Općinskim sudom u Karlovcu optužnicu protiv trojice hrvatskih državljana; javnosti poznatog Leona Lučića (48), bivšeg policajca i glumca u tv seriji KT-2, zatim protiv Andrije Vrhovca (34), pripadnika MUP-ove Antiterorističke jedinice Lučko, te Darka Purgara (49), bivšega vojnoga specijalca.

Sva trojica su u karlovačkom istražnom zatvoru četiri mjeseca, a po uhićenju, kako smo pisali, negirali su počinjenje kaznenog djela na način kako im se sumnjičilo. Naime, DORH ih u optužnici sumnjiči da su u siječnju od jednoga zaprešićkoga poduzetnika pokušali iznuditi 100.000 eura.

ISPITIVANJE ZA IZNUDU Mrzovoljni Leon Lučić vrijeđao i pljuvao prilikom privođenja: 'Gdje ste, bando destruktivna!'

- Okrivljenicima se stavlja na teret da su 7. siječnja 2020. oko 20.17 sati, postupali zajedno i po prethodnom dogovoru u cilju da si pribave protupravnu imovinsku korist, tako da je 49-godišnji okrivljenik s mobilnog telefona nazvao jednog poduzetnika s područja Zaprešića na njegov mobilni telefon, te ga zatražio isplatu određenog novčanog iznosa i pritom mu zaprijetio, a u svezi čega ga je ponovno kontaktirao istog i sljedećeg dana, kao i 10. siječnja 2020. oko 10 sati, radi preuzimanja dogovorenog novčanog iznosa, dajući mu upute da se zaustavi na tridesetom kilometru autoceste Zagreb-Rijeka, ispod nadvožnjaka Draganić, gdje su bila ostala dvojica okrivljenika.
VIDEO Lučić izvrijeđao novinare pred sudom
Nakon što je oštećenik došao na dogovoreno mjesto ispod nadvožnjaka Draganić u prisustvu još jedne osobe, 48-godišnji i 34-godišnji okrivljenik su, tereti ih se, u njih uperili pištolje, te im naložili da preskoče zaštitnu ogradu, nakon čega je došlo do fizičkog sukoba i upotrebe sile pri čemu je 34-godišnji okrivljenik drškom pištolja udario u glavu oštećenika, dok je 48-godišnji okrivljenik, u cilju da teško tjelesno ozlijedi osobu koja je bila s oštećenikom, snažno ju drškom pištolja udario u predjelu ramena, pri čemu je ta osoba zadobila tešku tjelesnu ozljedu. Okrivljenici nisu uspjeli u svojoj namjeri pribavljanja nepripadne koristi jer nije došlo do isplate novca - stoji u optužnici karlovačkog DORH-a.

završio u induciranoj komi Lučić je Šintića tukao pištoljem po glavi, ali on mu je oteo oružje i slomio kosti na licu

U optužnici je predloženo produljenje istražnog zatvora okrivljenicima zbog opasnosti od ponavljanja djela.

# data[].attributes.attachment_link.title
Podignuta optužnica protiv Leona Lučića i još dvojice zbog pokušaja iznude

# data[].attributes.attachment_link.description
Općinsko državno odvjetništvo u Karlovcu je, nakon istrage koja je trajala četiri mjeseca, podiglo pred Općinskim sudom u Karlovcu optužnicu protiv trojice hrvatskih državljana; javnosti poznatog Leona Lučića (48), bivšeg policajca i glumca u tv seriji KT-2, zatim protiv Andrije Vrhovca (34), pripadnika MUP-ove Antiterorističke jedinice Lučko, te Darka Purgara (49), bivšega vojnoga specijalca.

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/peovic-agencija-za-osiguranje-depozita-je-primjer-sukoba-interesa-i-korupcije-20220505

Paula Voloder 4.B

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/vijesti/clanak/tako-to-radi-hdzov-zupan-jedan-sin-u-drzavnoj-firmi-drugi-u-zupanijskoj/2091024.aspx

Paula Voloder 4.B

# data[].attributes.body
Paula Voloder 4.B

# data[].attributes.attachment_link.description
Completing the CAPTCHA proves you are a human and gives you temporary access to the web property.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nepotizam je virus koji desetljećima uništava Hrvatsku, a najnoviji primjer je film Antuna Vrdoljaka

# data[].attributes.attachment_link.description
nepotizam (lat) - zloupotreba položaja u korist rođaka i prijatelja na račun drugih, zaslužnijih ljudi Godinama se Hrvatskom valjala priča o tome kako HAVC novcem poreznih obveznika podupire ...

# data[].attributes.attachment_link.title
TO JE HRVATSKA! USKOK ga tereti za podmićivanje u Janafu, HEP mu dao posao težak 9 milijuna kuna

# data[].attributes.attachment_link.description
HEP gradi poslovnu zgradu u Imotskom procijenjene vrijednosti 9 milijuna kuna, a za taj posao odabrali su tvrtku Elektrocentar Petek u vlasništvu sina Krešimira Peteka, prvookrivljenog u aferi Janaf, piše Index. Krešimir Petek je nedavno izašao iz četveromjesečnog pritvora gdje je završio jer USKOK sumnja da je davao mito kako bi od Janafa dobivao višemilijunske poslove.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mladiću dala 400.000 kuna da ne kaže ocu da puši travu

# data[].attributes.attachment_link.description
Roman V. istražiteljima je rekao da je samo htio riješiti svoje stambeno pitanje

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Riječ klijentelizam je naglo postala popularna u Hrvatskoj zadnjih dana, nakon sjajnog govora Davora Ive Stiera na Izvještajnom saboru HDZ-a, kad je rekao: "Naš najveći problem je klijentelizam, odnosno klijentelistički kapitalizam. Ljudi koji si namještaju poslove na račun društva i domovine".
Supruga Furija Radina 14 godina vodi Vladin ured - Plenković joj je prije 2 mjeseca produljio mandat
Klijentelizam kao pojava postoji dugo, još od antičkog Rima, gdje je patron, pokrovitelj, omogućivao svojoj klijenteli - u pravilu bez socijalnog statusa i imovine - određene povlastice u zamjenu za lojalnost, svoj glas na javnim skupovima i podršku u poliitčkim kampanjama. Pokrovitelj je klijentelističkoj mreži osiguravano smještaj, zaštitu, uglavnom financijsku korist u zamjenu za političku korist za sebe. U Rimu je sustav klijentelističkih mreža bio legaliziran, pa i ne samo među pojedincima nego i među obiteljima, gradovima i pokrajinama, i tu nikakvog problema u stvari nema dok bogati i utjecajni ljudi svoju klijentelističku mrežu financiraju svojim novcem. Problem nastaje kad je počnu financirati - javnim sredstvima, državnim novcem.
Otmi, pa vrati dio
U 15. stoljeću, francuski politički teoretičar Étienne de La Boétie je opisao praksu careva koji su koristili darove javnosti da steknu odanost: "Tirani bi velikodušno podijelili pšenicu, galon vina i novčiće, i svi bi vikali: "Živio krala!" Bezumnici nisu razumjeli da su samo dobili natrag dio svog vlasništva i da im vladar nije mogao dati ništa što već prije nije oteo od njih", rekao je. "Svjetina se oduvijek ponašala na ovaj način - uvijek je bila otvorena za primanje mita".
Furio Radin: 'Apsolutno očekujem od HDZ-a da i oni podrže ovaj prijedlog SDP-a'
Klijentelizam nije isto što i korupcija, ali je korijen svake korupcije. I to vrlo raširen u Hrvatskoj. Kao "mecena" ovdje u pravilu nastupa stranka ili stranački moćnik: Klijentela su tzv. "uhljebi", ljudi koji su svoje sinekure ostvarili ne kompetencijama i zaslugama, već preko veza i poznanstava - onako kako je to desetljećima fukncioniralo u socijalizmu, pa preneseno dalje u lažni, klijentelistički kapitalizam.

Tako se stvaraju mreže interesnih sfera, međusobne ovisnosti i zaštite, koje funkcioniraju po sistemu "quid pro quo", odnosno "ja tebi ti meni". Takve mreže guše kompetentne i sposobne, generiraju negativnu selekciju, i onemogućavaju poštenje u politici jer, ako pošten čovjek zabunom i dođe na vlast, previše je onih dolje koji očekuju da im se da "njihovo": Tako korupcija postaje dio sistema, način života, a pošteni poslovi bježe u druge države.
Klijentelizam postoji i u medijima
Klijentelizam funkcionira i u medijima, naročito u bivšim komunističkim zemljama gdje su novinari nekoć u pravilu bili režimski, pa su kasnije morali potražiti nove gospodare i nove sponzore, koji će im omogućiti financijsku sigurnost u zamjenu za medijske spinove u njihovu korist. Zato su mediji uvijek učinkovito sprječavali stvarnu tranziciju, a privatizacija - koja u Hrvatskoj nikad stvarno nije provedena - progašena velikim zlom, jer kad bi se stvarno provela, klijentelističke koruptivne mreže bi ostale bez humusa na kojem se hrane i rastu, bez državne imovine koju političari daju svojoj klijenteli na upravljanje, od postavljanja direktora "javnih poduzeća" do zapošljavanja običnih radnika mimo procedure.

Stvarna privatizacija i otvorenost gospodarstva su dobar prvi korak u suzbijanju klijentelizma, no nisu dovoljni, potrebne su i promjene u sustavu demokratskih izbora kako bi se što više onemogućilo reizbor klijentelističkih mreža, kojima je stvarna demokracija smrtni neprijatelj. Zato je dobro da je Stier jasno, među prvima od političara, progovorio o rak rani hrvatske demokracije, klijentelizmu. Njega smo, kaže, odbacili 1990. ali upozorava i kako naslijeđe tog bivšeg sustava živi i danas. I živjet će dok god se neke stvari u načinu funkcioniranja politike i političkih elita u Hrvatskoj ne promijene.

Podržite nas! Kako bismo Vas mogli nastaviti informirati o najvažnijim događajima i temama koje se ne mogu čitati u drugim medijima, potrebna nam je Vaša pomoć. Molimo Vas podržite Narod.hr s 50, 100, 200 ili više kuna. Svaka Vaša pomoć nam je značajna! Hvala Vam! Upute kako to možete učiniti možete pronaći
Izvor: narod.hr

# data[].attributes.attachment_link.title
Klijentelizam od Cezara do Plenkovića: neprijatelj demokracije i korijen korupcije - narod.hr

# data[].attributes.attachment_link.description
Riječ klijentelizam je naglo postala popularna u Hrvatskoj zadnjih dana, nakon sjajnog govora Davora Ive Stiera na Izvještajnom saboru HDZ-a, kad je rekao: "Naš najveći problem je klijentelizam, odnosno klijentelistički kapitalizam. Ljudi koji si namještaju poslove na račun društva i domovine".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zlatko Rogožar, predsjednik Uprave HŽ Holdinga, pred kraj svog mandata (nedavno ga je dao na raspolaganje novoj Vladi) odlučio je favorizirati pojedine dobavljače i osigurati im ugovore bez javnog natječaja. Potkraj prošle godine Rogožar je tvrtkama kćerima HŽ Holdinga (TŽV Gredelj d.o.o., RŽV Bjelovar d.o.o., RŽV Čakovec d.o.o., RPV Slavonski Brod d.o.o., Održavanje vagona d.o.o. Zagreb, Agit d.o.o., Održavanje Željezničkih vozila d.o.o. Zagreb, Željezničko ugostiteljstvo d.o.o. Zagreb) uputio prijedlog sporazuma o poslovno-tehničkoj suradnji s Auto Hrvatska Grupom, privatnom tvrtkom za trgovinu i servisiranje automobila i autodijelova, čiji je najveći pojedinačni dioničar Bogdan Tihava, bivši direktor Auto Hrvatske.

U tekstu sporazuma već pripremljenog za potpisivanje Rogožar od svojih tvrtki kćeri traži da bez javnog natječaja ugovaraju poslove s četiri poduzeća iz grupe Auto Hrvatska: Auto Hrvatska dijelovi d.o.o. iz Zagreba, Auto Hrvatska prodajno-servisni centrar d.o.o. iz Hrvatskog Leskovca, Man Importer Hrvatska d.o.o. iz Hrvatskog Leskovca i Auto Hrvatska Automobili d.o.o. iz Zagreba.

Tekst sporazuma

U Rogožarevu se prijedlogu tvrdi da je cilj sporazuma između poduzeća HŽ-a i Auto Hrvatske "poslovno-tehnička suradnja", "razvoj poslovnih odnosa i nabava kvalitetne robe po najpovoljnijim tržišnim cijenama".

Navodi se i da poduzeća Auto Hrvatske garantiraju kvalitetu, odgovarajuće ateste, certifikate i jamstva koja druge tvrtke nemaju... Iako je iz teksta sporazuma vidljivo da je sastavljen na razini uprava dviju tvrtki, Uprava HŽ Holdinga odlučila je ne sklapati izravnu nagodbu s Auto Hrvatskom jer bi time prekršila Zakon o javnoj nabavi.

Favoriziranje tvrtke

Zato je odluku o izravnoj pogodbi prepustila tvrtkama kćerima, koje po istom zakonu ne moraju sklapati ugovore isključivo na temelju javnog natječaja. Time se na zakonit način, kako tvrde izvori Jutarnjeg u HŽ-u, pokušava favorizirati jednu tvrtku ponuđača koja bi u konačnici dobila monopol na servisiranje automobila i autoopreme u HŽ Holdingu vrijedan oko 20 milijuna eura godišnje.

Riječ je o sporazumu koji u bitnim elementima krši pravila tržišnog natjecanja, iako se u članku 7 formalno poziva na poštivanje "svih zakona s područja kaznene prevare i tržišnog natjecanja".

(...)

ČLANAK U CIJELOSTI PROČITAJTE U TISKANOM IZDANJU JUTARNJEG LISTA

# data[].attributes.attachment_link.title
Novi skandal u HŽ-u: Posao od 20 milijuna eura bez natječaja žele dodijeliti Auto Hrvatskoj!

# data[].attributes.attachment_link.description
Zlatko Rogožar, predsjednik Uprave HŽ Holdinga , pred kraj svog mandata (nedavno ga je dao na raspolaganje novoj Vladi) odlučio je favorizirati pojedine dobavljače i osigurati im ugovore bez javnog natječaja. Potkraj prošle godine Rogožar je tvrtkama kćerima HŽ Holdinga (TŽV Gredelj d.o.o., RŽV Bjelovar d.o.o., RŽV Čakovec d.o.o., RPV Slavonski Brod d.o.o., Održavanje vagona d.o.o.

# data[].attributes.attachment_link.title
Stranke svake četiri godine zaposle 20 tisuća uhljeba

# data[].attributes.attachment_link.description
Na adresu saborskog Odbora za veterane prošlog je tjedna stigao audiozapis koji sugerira da su u HEP-u pokušali namjestiti posao nećaku predsjednika uprave Perice Jukića. U HEP-u pak osporavaju na...

# data[].attributes.body
Karla Zeko 4.b

# data[].attributes.attachment_link.title
Povjerenstvo za sukob interesa dobilo dvije prijave protiv Paladine - Index.hr

# data[].attributes.attachment_link.description
PRIJAVE protiv ministra Paladine koje je zaprimilo Povjerenstvo za sukob interesa odnose se na njegovu imovinu te na obnašanje drugih upravljačkih dužnosti koje su u neskladu s funkcijom ministra.

# data[].attributes.body
Katla Zeko 4.b

# data[].attributes.attachment_link.title
'NIJE NI ČUDO DA IM MLADI I OBRAZOVANI BJEŽE U INOZEMSTVO' I njemački mediji šokirani nepotizmom u zagrebačkoj Gradskoj upravi

# data[].attributes.attachment_link.description
BERLIN - Brojni njemački mediji objavili su vijest o obitelji Nevistić, čijih je čak šestero članova zaposleno u zagrebačkoj Gradskoj upravi.Njemačka...

# data[].attributes.body
Karla Zeko 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zbog ovog je slučaja Nacionalna sveučilišna knjižnica pretvorena u divovsku papirnicu. Iz njenih je fotokopirnih aparata izašlo nevjerojatnih sto tisuća stranica predmeta, a samo se optužnica sastoji od ukupno 800 stranica i njome su obuhvaćena 364 optužena koji su ju svi do zadnjeg morali primiti. Sve to zajedno, čitave planine papira, tiskane su i uvezene u zagrebačkom NSK, jer Uskok prvi put u povijesti jednostavno nije imao dovoljno fotokopirnih strojeva za tu operaciju.

Najveći slučaj dosad

Slučaj Hipokrat od svog je početka obarao rekorde.

264 osobe optužene za mito. Rekord.

200 liječnika se dosad nagodilo. Rekord.

Sto tisuća stranica predmeta. Rekord.

S Hipokratom se ne može mjeriti ni slučaj Forex u kojem se zbog pripremnog ročišta sa 681 oštećenikom unajmila kino dvorana Studentskog centra. Optužnica za Forex ipak je imala punih stotinu stranica manje.

Afera Spice je pak imala 'samo' 60 tisuća stranica predmeta koji je upola manji od Hipokrata.

No, kad se ove impresivne brojke zanemare, ostaje pitanje koliko je stvari ovaj gigantski slučaj masovnog podmićivanja liječnika od strane male ludbreške tvrtke Farmal u Hrvatskoj promijenio?

- Prodavači lijekova i dalje nam ulaze u ordinacije. Sve je ostalo isto. Tek kad predstavnicima svih farmaceutskih kompanija zabrani lobiranje, korupcije više neće biti. Dotad će sve ostati isto, mantra je koju su nam u svojim anonimnim ispovijestima ponavljali optuženi liječnici koji su tvrdili da ih se pribija na stup srama. Svi tvrde isto: ulovljene su male ribe, često i zbog beznačajnih darova, neki nisu ni znali da krše zakone, a ti isti zakoni i dalje omogućavaju da se posao nastavi kao i dosad.

Pokazuju to i brojke.

Hipokrat je Uskokov slučaj bez premca. Optužnica tereti šefove farmaceutske kompanije Farmal na čelu s predsjednikom Uprave Draženom Dedijem da su organizirano podmićivali liječnike opće prakse u cijeloj zemlji, kako bi osigurali što bolju prodaju njihovih lijekova. Razdoblje u kojem su to radili proteže se od 2009. do kraja 2012. godine. Spominjao se iznos od 14 milijuna kuna koje je Farmal unaprijed odredio kao fond za mito.

A onda se doznalo da su godinu dana kasnije, dakle 2013. godine, ostale farmaceutske kuće službeno prijavile da su na liječnike u Hrvatskoj potrošile punih 29,8 milijuna kuna. Honorare je izravno primilo 3000 liječnika, u prosjeku deset tisuća kuna godišnje svaki od njih. Još je šest tisuća liječnika primilo brojne darove.

Dražen Dedi, predsjednik Uprave Farmala, prilikom dolaska policije u urede njegove tvrtke (Željko Hajdinjak/CROPIX)

Priznanje farmaceuta

Farmaceuti su, dakle, nakon afere Hipokrat priznali da su na honorare utrošili oko 11,5 milijuna kuna, na putovanja liječnika na seminare i kongrese diljem planeta oko 13,6 milijuna kuna, a na stavku zabava i hrana otišlo je oko pola milijuna kuna.

Te su brojke farmaceuti prijavili HZZO-u, a to su i dužni temeljem Ugovora o etičkom oglašavanju. Njihovi su troškovi legalni, riječ je o laički rečeno 'lobiranju' na koje tvrtke imaju pravo. Riječ je o marketingu. A kad je u pitanju Farmal, riječ je bila o mitu.

A granica je običnom građaninu prilično nejasna.

Unatoč činjenici da će Hipokrat ući u sudske anale kao najmasovniji primjer korupcije u zdravstvu, činjenica je da je Farmal u biti malena ludbreška tvrtka za proizvodnju generičkih lijekova koja je do afere brojala oko 120 zaposlenih. Njihov udio na hrvatskom tržištu gotovo da je bio zanemariv.

Farmal je, naime, do Hipokrata bio tek 17. farmaceutska tvrtka po jačini u Hrvatskoj, a udio tržita koji su obuhvaćali njihovi lijekovi iznosio je tek 2,18 posto. Za primjer - Pliva, koja je najjača, uzimala je 2012. godine oko 10, 8 posto tržišta, a ostalih pet najjačih kompanija zajedno - Belupo, Abbot, Roche, Pfizer i Krka - čak 28,44 posto tržišta.

Što se ustvari tijekom istrage saznalo?

Prvo, da su kao mito nuđene često i bizarne stvari. Studijska putovanja, namještaj, kućanski aparati, bonovi za trgovačke centre, privatna putovanja u Jordan, hladnjaci, televizori, pa čak i japanke i specijalistički pregledi, sve to bile su 'nagrade' liječnicima koji su zauzvrat prepisivali Farmalove lijekove.

Optužnica je obuhvaćala više od 360 liječnika, od kojih su mnogi privedeni (Ronald Goršić/CROPIX)

Prepisivanje lijekova

U mreži koju su po optužnici organizirali Dražen Dedi i trojica direktora iz ludbreške kompanije bila su uključena ukupno 23 trgovačka putnika.

Osim što su, kao što to i inače rade, prepisivali lijekove pacijentima i za to primali nagrade, što je 'blaži' oblik mita, neki su liječnici optuženi da su lijekove kojima je isticao rok trajanja fiktivno prepisivali svojim pacijentima, ljekarnici bi ih naplatili HZZO-u, dakle pojednostavljeno državi, a onda bi ti lijekovi išli u otpad.

Nagradni fond iznosio je od pet do deset posto ukupne vrijednosti prepisanih lijekova, što stvarnih, što fiktivnih. Prodavači nisu birali lokacije - optuženih liječnika je od Zagreba pa do Belišća. Od Opuzena, Makarske i Stobreča do Konavala, Brinja i otoka Krka.

Uskok je istragu odradio temeljito. Tajno su snimani telefonski razgovori liječnika i prodavača, u nekim slučajevima uhvaćena je i primopredaja novca. U sjedištu tvrtke pronađena su i osobna računala na kojima se vodila evidencija nagrađivanja.

Istražitelji Uskoka su, među ostalim, na snimci uhvatili liječnika iz Knina koji je primio 1800 kuna u bonovima, a jedna liječnica iz Šibenika zatražila je da se bon koji je zaslužila pošalje njezinom sinu studentu u Zagreb. Liječnik iz Splita naručio je i dobio namještaj, a njegova kolegica iz istoga grada od Farmala je tražila da joj se plati tečaj ultrazvuka dojke u iznosu od 9500 kuna.

Početkom lipnja ove godine krenuo je sudski rasplet Hipokrata. S obzirom na golemi broj optuženih, megasuđenje bi bilo gotovo nemoguće organizirati da se većina njih ipak nije unaprijed nagodila. U četiri raspravna dana tako je njih po 40-ak redom na sjednicama optužnog vijeća na zagrebačkom Županijskom sudu priznalo krivnju u zamjenu da im se ne uzmu licence za rad, a da im se zatvorske kazne zamijene kaznom dobrotvornog rada. Time je država spasila 7 milijuna kuna raznih troškova, a zdravstveni sustav u zemlji ostao je stabilan.

Deseci tisuća eura

Da je kojim slučajem svih 300-injak liječnika opće prakse ostalo bez licenci, i to je nemali put naglašeno, sustav bi se urušio jer ih ne bi imao tko zamijeniti.

S druge strane, mnogi od optuženih su nam priznali kako sada prolaze neviđenu sramotu te da im je ugled nepovratno narušen samo zato što su prihvatili darove sitne vrijednosti.

Obiteljska liječnica s kojom smo razgovarali u siječnju ove godine rekla nam je da je uzela tek dva bona od po 500 kuna za trgovački lanac, a da bi te lijekove ionako prepisavala jer su bili najpovoljniji.

- Nisam ni znala da radim nešto protuzakonito. Kako mogu biti u istom košu s nekime tko od promocije lijekova zarađuje i do deset tisuća eura godišnje - pitala nas. Dok nije podignuta optužnica, mislila je da radi nešto korisno jer je propisivanjem Farmalovih lijekova štedjela novac, istaknula je.

Drugi su nam pak liječnici rekli da su Farmalovi trgovački putnici sitne ribe koji su pravila igre prekopirali od jačih farmaceutskih kuća na domaćem tržištu. Simptomatično im je da mito i korupcija nisu utvrđeni kod nikog drugog već samo kod Farmala, koji je 'očito nekome zasmetao'.

Izolirani slučaj

- Postoje liječnici koji uz svoju mjesečnu plaću jednom tjedno drže i predavanje za neku farmaceutsku kompaniju i za to dobiju po tisuću eura. Tamo liječnik satima priča kako je upravo lijek te kuće najbolji i da ga treba prepisivati. A mi koji smo uzeli bon u novinama smo predstavljeni kao rušitelji sustava i najgori kriminalci - pravdao nam se jedan liječnik.

Neobičnu ispovijest dala je i liječnica iz Splita. Ona je sve što bi dobila od Farmala proslijedila siromašnima, a dodavala je i vlastiti novac. Njena ispovijest Slobodnoj Dalmaciji sukus je problema iz kojeg se izrodio Hipokrit.

- HZZO je inzistirao da liječnici smanje potrošnju lijekova. Darovi Farmala bili su doslovno pokloni, i to za nešto što bismo s njima ili bez njih svejedno morali učiniti - a to je pisanje jeftinijih, ali jednako učinkovitih lijekova za pacijente. Sve što je Farmal radio, također su radile sve druge farmaceutske firme. Neke su doslovno uvjetovale novčane nagrade pisanjem određene količine lijekova, koji su uz to bili i mnogo skuplji od Farmalovih, što zaista nikad ne bih mogla prihvatiti. Osim toga, nisam ni smjela pisati skuplje lijekove zbog kontrola HZZO-a. U protivnom, sigurno bih bila kažnjena, poput onih koji su prešli zadani limit. Farmalove poklone koji su uglavnom bili vezani uz blagdane i godišnje odmore proslijedila sam potrebitima. Pomagala sam i prije Farmalovih poklona, bonova, a pomažem i sada kada tih darova nema - rekla je i dodala da je u humanitarne svrhe u zadnjih sedam godina zajedno sa suprugom uplatila oko 120 tisuća kuna. Za sve je imala potvrde u obliku računa i priznanica.

Na kraju se iz afere mogu izvući četiri sigurna zaključka. Prvo, nisu svi optuženi liječnici jednako krivi za uzimanje mita. Drugo, mnogi koji su mito uzimali ili ga još uzimaju ovom akcijom nisu obuhvaćeni. Treće, konačne kazne za većinu su liječnika rezultat kompromisa - nitko neće izgubiti licencu za rad ni otići u zatvor, za to nema uvjeta u zdravstvenom sustavu.

I konačno četvrto: dok se ne promijeni cjelokupni sustav, ovakve akcije osim zvučnih optužnica koje obaraju rekorde i intrigiraju neobičnim činjenicima, poput primjerice mita u obliku japanki i putovanja u Jordan, neće se puno promijeniti.

Komentar Mladena Plešea: Društvo mora osuditi svaku korupciju

Da su mito i korupcija postali sastavni dio naše svakodnevice te da su se tako duboko uvukli u sve društvene pore da čak i u najeklatantnijim slučajevima izostaje bilo kakva ozbiljnija javna osuda, pokazuje i najnoviji slučaj podmićivanja liječnika obiteljske medicine. Naime, tvrtka Farmal obasipala ih je raznim poklonima, a oni su zauzvrat propisivale njihove lijekove kada je trebalo, ali i kada nije. Dakle, ne samo da su se na nezakonit način osobno okoristili, nego su stavili u neravnopravan položaj ostale farmaceutske kompanije, a tko zna nisu li nekome ugrozili zdravlje jer mu možda nisu propisali najefikasniji lijek. Na takav neviđeni skandal na dovoljno upečatljiv način nisu reagirali ni Ministarstvo zdravlja, ni liječnička komora ni brojna etička povjerenstva, a riječ je o slučaju u kojemu je čak 364 liječnika prekršilo zakon, a da o moralnim normama uopće i ne govorimo. Do sada se nagodilo čak 260 liječnika, što znači da su priznali krivnju. I kako se onda može dogoditi da izostane opće javno zgražanje i osuda. DORH, policija i pravosudni sustav odradili su svoj dio posla, no to ni izdaleka nije dovoljno da se stane na kraj toj pogubnoj društvenoj pošasti. Jer ako nitko nije doživio javnu osudu svoje profesije, ako nije izgubio licencu, kako očekivati da se sve to neće ponoviti, samo u još drastičnijem obliku.

Kada je otkriveno da su profesori na nekoliko fakulteta prodavali ispite, dio javnosti i najviših političkih i društvenih dužnosnika stao je u njihovu obranu, žestoko napadajući DORH i medije koji su pisali o toj strašnoj aferi. Tih dana u Zagrebu je boravila skupina japanskih znanstvenika koji su zabrinuto pitali koliko je osumnjičenih profesora počinilo samoubojstvo. U državi u kojoj nema društvene osude korupcije, ne samo da nema potrebe za samoubojstvima nego se protiv zla, koji se doživljava kao nešto normalno, ne može ni efikasno boriti.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Istina, mi doktori smo uzimali mito, ali mislili smo da radimo dobro. Opet bismo to napravili'

# data[].attributes.attachment_link.description
Zbog ovog je slučaja Nacionalna sveučilišna knjižnica pretvorena u divovsku papirnicu. Iz njenih je fotokopirnih aparata izašlo nevjerojatnih sto tisuća stranica predmeta, a samo se optužnica sastoji od ukupno 800 stranica i njome su obuhvaćena 364 optužena koji su ju svi do zadnjeg morali primiti.

# data[].attributes.body
Karla Zeko 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tri muškarca, starosti 53,32 i 42 godine, završila su u pritvoru nakon što su uhićeni zbog iznude poduzetnika. Sumnjiče ga da su ga oteli, vozili u prtljažniku automobila i tjerali da si sam kopa grob.

Kako navodi Hina, jedan od uhićenih je Ante Roso (53).

POGLEDAJTE VIDEO

U priopćenju PU zagrebačke piše kako su u akciju krenuli krajem travnja 2022. te su prije toga sve detaljno isplanirali.

- Osumnjičeni Roso i 32-godišnjak prema prethodnom dogovoru našli su se s oštećenim 35-godišnjakom na području Malešnice te su ga pokazivanjem hladnog i vatrenog oružja prisilili na ulazak u osobni automobil zagrebačkih registarskih oznaka. Zatim su se sva trojica vozilom uputila na područje Krapinsko-zagorske županije gdje ih je čekao osumnjičeni 42-godišnjak - napisali su iz policije.

Za vrijeme putovanja osumnjičeni su mu cijelo vrijeme prijetili, mahali oružjem ispred njega i tako ga plašili. Kad su stigli u Zagorje kod 42-godišnjaka, prebacili su se svi u drugi automobil i odvezli na izoliranu lokaciju.

- Po dolasku osumnjičeni (53 i 42) su na razne načine kod oštećenog izazivali strah, brigu i poniženost da bi mu naposljetku naredili da si kopajući priredi mjesto na kojem će skončati, odnosno da iskopa vlastiti grob, a što je u konačnici i učinio u strahu za vlastiti život - precizirali su iz policije.

Ondje su ga vrijeđali i tukli, a potom se 'smilovali'. Rekli su mu da će ga pustiti, ali morat će im zauzvrat prikupiti novac kojeg žele. Pri povratku, kako bi ga ozbiljno shvatili, natjerali su ga da se vozi u prtljažniku. Naposljetku su ga vratili u Zagreb.

- Za vrijeme putovanja prema Zagrebu, osumnjičeni su i dalje prijetili 35-godišnjaku postavljajući mu uvjete koje mora ispuniti, a na koje je on pristajao zbog straha. Idućeg dana, oštećeni je pribavio zatraženi novčani iznos te ga donio na dogovoreno mjesto, točnije u ugostiteljski objekt na području Črnomerca gdje su ga čekali osumnjičeni (53 i 32) i još dvojica muškaraca - kažu iz policije. Ono što kriminalci nisu znali je da je poduzetnik, u strahu za život, pozvao policiju koja je pripremila klopku. Dvojac su uhitili tijekom primopredaje, dok je trećeg uhitila zagorska policija.

Temeljem naloga suda obavljene su pretrage domova kojim se koriste osumnjičeni. U njima su našli dokaze za navedene zločine, kao i tri tromblonske mine koju je 42-godišnjak skrivao u pećnici. Njega će dodatno sumnjičiti za „Nedozvoljeno posjedovanje, izrada i nabavljanje oružja i eksplozivnih tvari".

Inače, tijekom provedenom kriminalističkog istraživanja utvrdili su kako dvojica uhićenih muškaraca, koji su se nalazili u društvu s osumnjičenima u kafiću na Črnomercu, nisu počinitelji kaznenih djela te su pušteni na slobodu.

Tijekom dana trebalo bi biti poznato hoće li i pod kojim uvjetima biti poslani u istražni zatvor.

Bježao policiji, uhićen zbog postavljanja bombe i pušten

Ante Roso je bio u bijegu od prosinca 2011. do kolovoza 2014., nakon što ga je Ivan Boršić prokazao kao organizatora tzv. krvave pljačke poslovnice Fine u Zvonimirovoj ulici u rujnu te godine kojom prilikom su ubijena dva zaštitara.

U međuvremenu su Dubravko Žugelj, Ivan Tucman, Ivica Štrk, Ivan Boršić te Ante Roso u odsutnosti, ali i još nekoliko osoba koje se teretilo i za druga razbojništva, osuđeni na zagrebačkom Županijskom sudu na ukupno 93 i pol godine zatvora. No, presuda je jednim dijelom poništena te je određeno novo suđenje.

Vrhovni sud je potvrdio kazne Boršiču i Štrku koji su osuđeni na po 10 godina zatvora, Ivanu Tucmanu koji je osuđen na četiri godine zatvora te Draženu Elčiću koji je osuđen na šest godina zatvora, a na ponovljenom procesu sudilo se Žugelju, Jurici Tumpaku, Fehku Imamoviću i Mariju Paliću, dok se Rosi, koji je kasnije pravomoćno oslobođen za pljačku, sudilo u odsutnosti.

Prije suđenja Rosi i ostalima, za pljačku Fine se sudilo Nenadu Filipoviću i još šestorici optuženika, ali su oni oslobođeni optužbi.

Roso je ponovno uhićen u prosincu 2020. zbog optužbi da je u dva navrata naručio postavljanje eksplozivne naprave pod automobil poduzetnika Darija B. (45), ali su optužbe protiv njega odbačene nakon što je tužiteljstvo zaključilo kako do tada provedeni dokazni postupci nisu dovoljno za podizanje optužnice pa je Roso pušten na slobodu.

Najčitaniji članci

# data[].attributes.attachment_link.title
FOTO U ovom prtljažniku vozili su poduzetnika i tjerali da kopa grob. Za iznudu prijavili Rosu

# data[].attributes.attachment_link.description
Tri muškarca, starosti 53,32 i 42 godine, završila su u pritvoru nakon što su uhićeni zbog iznude poduzetnika. Sumnjiče ga da su ga oteli, vozili u prtljažniku automobila i tjerali da si sam kopa grob. Kako navodi Hina, jedan od uhićenih je Ante Roso (53).

# data[].attributes.body
Karla Zeko 4.b

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/dalmacija/otoci/kolegicu-iz-sdp-a-postavio-za-seficu-komunalne-firme-jer-ima-viziju-i-zaobisao-opcinsko-vijece-jelsanski-nacelnik-pod-istragom-zbog-sukoba-interesa-1143909

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa pokrenulo je postupak protiv dužnosnika Nikše Peronje (SDP), načelnika općine Jelsa, zbog moguće povrede Zakona o sprječavanju sukoba interesa.

Riječ je o slučaju kada je Peronja, kao jedini član Skupštine komunalne tvrtke "Jelkom", 18. ožujka i 12. studenoga 2020. imenovao vršitelja dužnosti direktora javnog poduzeća, a 30. studenoga prošle godine postavio Ružicu Visković (SDP) za "stalnu" čelnicu tvrtke,i to sve bez prethodnog prijedloga Općinskoga vijeća i uoči lokalnih izbora održanih krajem svibnja ove godine. Podsjetimo, upravo o tom potezu prvog čovjeka Jelse pisali smo 10. veljače na stranicama našeg lista iz pera kolegice Sandre Barčot.

Kontaktirali smo načelnika Peronju kako bismo doznali njegovo viđenje novog "nastavka" spomenute priče, ali samo je kratko poručio da je riječ "tek o pokretanju postupka i da to ne može dodatno komentirati".

- Učinit ću to onog trenutka kada Povjerenstvo donese pravomoćnu odluku, a budući da je već nekoliko postupaka pred tim državnim tijelom završilo u moju korist, vjerujem da će tako biti i u ovom - kazao je SDP-ov načelnik.

Budući da je u općinskom Službenom glasniku njegova odluka, među ostalim, obrazložena i formulacijom da se "radi o osobi

s vizijom koja se podudara s vizijom članova društva ('Jelkom', op.a.)", Peronja je tada na pitanje naše kolegice o kontekstu postavljanja Ružice Visković, umjesto prethodnog direktora Tonija Damjanića, odgovorio:

- Kada je riječ o novoj direktorici "Jelkoma", radi se o odličnoj pravnici, s već povećim radnim iskustvom, koja je, osim u klasičnome odvjetništvu s položenim pravosudnim ispitom, posljednje dvije godine radila na visokoj poziciji u pravnoj službi "Sunčanog Hvara". Vrlo je sposoban i dokazani kadar, pa sam stoga uvjeren da će itekako unaprijediti usluge odvoza otpada, kampova i svih ostalih djelatnosti kojima se "Jelkom" bavi.

Jelšanski načelnik tome je dodao da je "uvjeren da će upravo ona ostvariti bolju komunikaciju sa stanovništvom nego što je to bilo do tada, jer komunalne tvrtke i postoje da bi služile svojim stanovnicima, a ne obrnuto". Peronja je kazao i da je "bivši direktor Damjanić na toj dužnosti bio gotovo jedno desetljeće i da je nakon tolikog razdoblja potrebno osvježenje i unapređenje funkcionalnosti i usklađenosti, što im je i vanjska, neovisna revizija poslovanja tvrtke sugerirala".

- Na mjesto direktorice neposredno je imenovana Ružica Visković, sukladno svim zakonskim odredbama i mogućnostima. Na isti način bio je imenovan i prethodni direktor Damjanić posljednje dvije godine.

Također je isto tako imenovan i cijeli niz direktora u svim ostalim gradovima na otoku Hvaru u raznim komunalnim tvrtkama, a i većina direktora komunalnih tvrtki diljem Hrvatske, i o tome je podneseno izvješće Općinskome vijeću, koje ga je usvojilo - rekao je tada Peronja o svojem potezu.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Slobodna' otkriva: kolegicu iz SDP-a postavio za šeficu komunalne firme jer 'ima viziju', načelnik dalmatinske općine sad je pod istragom zbog sukoba interesa

# data[].attributes.attachment_link.description
Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa pokrenulo je postupak protiv dužnosnika Nikše Peronje (SDP), načelnika općine Jelsa, zbog moguće povrede Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Riječ je o slučaju kada je Peronja, kao jedini član Skupštine komunalne tvrtke "Jelkom", 18. ožujka i 12. studenoga 2020. imenovao vršitelja dužnosti direktora javnog poduzeća, a 30.

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/vijesti/regija/otrovali-se-radnici-na-uzorkovanju-sirovina-za-kinesku-tvrtku-zijin-direktor-koji-je-u-tvrtki-navodno-bez-kvalifikacija-zaposlio-sina-zataskava-slucaj-1105948

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Desetina radnika u Institutu za rudarstvo i metalurgiju u Boru koji rade na uzorkovanju sirovina za kinesku kompaniju Zijin otrovalo se na svome radnom mjestu olovo-oksidom. Inače, zaposleni u tom institutu, kako saznajemo, suočavaju se s nedostatkom opreme, koja je i zastarjela, a najveći problem je u tome što su radnici radili uzorkovanje i dvaput više nego što su kapaciteti tog instituta.

Kako saznajemo, pored trovanja radnika na tom odjelu za uzorkovanje, došlo je do toksikacije i zaposlenih u susjednim kancelarijama, prema neslužbenim saznanjima piše Nova.rs.

Radnik s najtežim oblikom trovanja imao je i 25 puta više olova u krvi od dopuštenog. Direktor instituta u Boru Mile Bugarin je, prema tvrdnjama našeg izvora, u veljači 2020. godine poslao radnike na detoksikaciju, gdje su bili oko desetak dana, a sada na radnike vrši pritisak kako bi zataškao ovaj slučaj. Izvor Nove.rs tvrdi da neki radnici i dalje imaju visoku razinu olova u krvi.

Inače, Bugarin je zaposlio sina Dejana u firmi kojom rukovodi, iako njegov sin, kako su prije pisali mediji, nije imao nikakvog radnog iskustva. Direktor je tim povodom izjavljivao da rodbinska povezanost navodno nije imala utjecaja na zaposlenje njegovog sina i da ga je zaposlio zbog stručnih kvalifikacija.

Prije se pisalo i o Bugarinovoj bahatosti, odnosno o tome da vozi službeni automobil vrijedan više destina tisuća eura dok država oprašta dugove tom institutu. Agencija za borbu protiv korupcije 2018. godine izrekla je mjeru javnog objavljivanja preporuke za razrješenje Bugarina s funkcije direktora Instituta za rudarstvo i metalurgiju.

Institut za rudarstvo i metalurgiju u Boru obavlja poslove izrade znanstveno-istraživačkih projekata u oblastima geologije, rudarstva, metalurgije, i tehnologije; posebnih programa i projekata interdisciplinarnog karaktera koji osiguravaju tehnološki razvoj i razvoj znanstveno-istraživačke infrastrukture od interesa Republike Srbije, regije i lokalne samouprave; istraživanja u oblasti eksploatacije ležišta i pripreme metalnih i nemetalnih mineralnih sirovina; istraživanja u oblasti novih materijala, tehnologija, uređaja, opreme, zaštite životne sredine i reciklaže materijala.

Institut vrši laboratorijska ispitivanja, arbitražu i verifikaciju za potrebe javnih službi, privrednih društava te drugih institucija i organizacija, kao i poslove specijalne proizvodnje, poslove uvođenja sistema kvaliteta, implementacije industrijske informatike i informacijskih sistema, znanstveno-informativne i bibliotečno-informativne dokumentacije.

Inače, Bugarin je 2019. godine dobio još i „Zlatnu nagradu" Instituta za menadžment ljudskih resursa Srbije zbog navodnih egzaktnih poslovnih rezultata i njegove vizije tog instituta u Boru.

Odlukom Vlade Srbije od 13. rujna 2007. godine osnovan je Institut za rudarstvo i metalurgiju, Bor, kao istraživačko-razvojni institut u oblasti tehničko-tehnoloških znanosti - metalurgija i rudarstvo, za obavljanje znanstveno-istraživačke delatnosti.

Jučer je kontaktiran Institut u Boru za komentar ovih saznanja. Iz Instituta, međutim, upućuju na direktora Bugarina, koji je, kako su rekli, na putu, pa neće moći odgovoriti do sredine tjedna, piše Nova.rs.

# data[].attributes.attachment_link.title
Otrovali se radnici na uzorkovanju sirovina za kinesku tvrtku Zijin, direktor koji je u tvrtki navodno bez kvalifikacija zaposlio sina zataškava slučaj

# data[].attributes.attachment_link.description
Desetina radnika u Institutu za rudarstvo i metalurgiju u Boru koji rade na uzorkovanju sirovina za kinesku kompaniju Zijin otrovalo se na svome radnom mjestu olovo-oksidom. Inače, zaposleni u tom institutu, kako saznajemo, suočavaju se s nedostatkom opreme, koja je i zastarjela, a najveći problem je u tome što su radnici radili uzorkovanje i dvaput više nego što su kapaciteti tog instituta.

# data[].attributes.body
Karla Zeko 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
S poznatim psihijatrom Antom Bagarićem, pročelnikom Zavoda za liječenje ovisnosti psihijatrijske bolnice Vrapče, razgovarali smo o stanju u hrvatskom društvu. Dok govori o tome da liječnici zaslužuju više plaće, jedan je od rijetkih stručnjaka koji se ne libi govoriti i o onome što nije dobro u zdravstvu te da je nužna veća transparentnost i odgovornost liječnika te svih javnih i državnih službenika. Kad smo to posljednji put čuli od ljudi iz drugih profesija?
Što vam se ne sviđa kod naših političara?
Većina mi se ne sviđa jer ne govore istinu. Glasao bih na izborima za onoga tko kaže: "Ja zastupam tu i tu skupinu ljudi, apstinente, mlade, stare, Dalmatince, Slavonce", ali mi imamo situaciju u kojoj političari kažu: "Ja zastupam sve", što nije moguće. Nezrela je retorika političara koji govore da će njihova pobjeda osigurati blagostanje svima, da će uložiti u sve, Slavoniju, Liku, Dalmaciju, da bi sve osim njihove pobjede bilo katastrofa. Za sada čujem poruke koje su silno obećavajuće, ali lažne. Glasao bih i za onoga koji kaže: "Glasajte za mene, ali u redu je i da pobijedi i drugi kandidat". Još to nisam čuo u Hrvatskoj, a rijetkost je i u svijetu. Sumnjičav sam i kad se poziva na jedinstvo jer ne možemo svi biti jedinstveni, različiti smo, ali bitno je da se razumijemo i prihvaćamo. Nije sretna obitelj u kojoj svi navijaju za isti klub, isto rade i misle, tu je prisutna neka boleščurina.
Koje karakteristike trebaju imati dobri političari?
Važno je da su spremni slušati stručnjake i građane. Lijepo je znati lijepo govoriti, ali puno je važnije znati slušati.
Je li vi to malo aludirate na premijera?
Ne, aludiram na sve političare. U društvu se moramo znati saslušati, moramo čuti probleme medicinskih sestara, liječnika, nastavnika i roditelja školske djece. Ni psihijatri, da budem samokritičan, ne znaju uvijek slušati. Često imamo i u medicini PR-ovski pristup "samo dođite k nama, mi ćemo vas izliječiti". To je netočno, medicina danas može puno, psihijatrija može puno, ali sigurno ne može sve. Ali da se vratim na vaše pitanje. Dobar političar mora biti dobar kontejner.
Mislite, nešto poput psihijatra?
Da, i mora moći izdržati kritike i uvrede na svoj račun. I kad su napadnute, javne osobe ne bi smjele reagirati agresivno, destruktivno ili zatvaranjem. Dobar političar mora odgovarati na sva pitanja. Konferencije za novinare su smiješne kad je ograničen broj pitanja, da ne govorim o onima na kojima su zabranjena pitanja - kakva se poruka time šalje?! Esencijalno bi bilo da političari odgovaraju na pitanja bez priprema i papira. Nismo besprijekorni i ne trebamo se pretvarati da jesmo. Nisam čuo 50 godina da netko kaže na konferenciji za medije: "Ja to ne znam". Glasao bih za političara koji kaže da na neko pitanje ne zna odgovor. Takvi su vrijedni ljudi, a ne balončine kao Trump ili Johnson, koje imamo i u Hrvatskoj, a koji kažu: "Ja sve znam, moja su rješenja najbolja za sve". To ne vrijedi ništa. Moja generacija propustila je priliku za promjene i pesimist sam kad danas gledam emocionalnu situaciju u društvu. Ali vjerujem u mlade jer ih ima s gotovo savršenim stavovima i dobrim razumijevanjem svijeta i sebe. U tome sam optimist da će mladi napraviti bolju situaciju od ove danas.
Je li naše društvo u apatiji kako smatra predsjednica kojoj, pak, u posljednje vrijeme neki spočitavaju pretjerano verbalno i neverbalno iskazivanje veselja?
Hrvatsko je društvo već niz godina u apatiji što ostavlja trajne negativne posljedice pa i kad se pojave konstruktivni prijedlozi, brzo se vraćamo na teške teme koje ne vode nikuda. Nije problem razgovarati o teškim temama, nego što se o njima razgovara na destruktivan način. To je kao da pokušavate očistiti kuću i pritom sve što stignete razbijete u njoj pa stalno stvarate sve veći nered. Kad imamo u društvu neki problem, nemamo realne opcije za rješavanje, nego nerealne želje, kao mala djeca. Postali smo društvo s kombinacijom zaostalosti i populističko-anarhističkih ideja.
Niste odgovorili na pitanje o predsjednici... Da je mrgud, opet ne bi bilo dobro?
Držim se po meni najboljeg hrvatskog filma "Tko pjeva, zlo ne misli".
Dakle, ne smatrate da Grabar-Kitarović pjevanjem sramoti instituciju predsjednice?
Ne, država se sramoti lažima javnih osoba i prijetnjama jednih drugima. Nikakva sramota za državu nije da predsjednica ili premijer plešu, pjevaju, slikaju, sviraju klavir. U negativističkom društvu nasrće se na ljude koji pjevaju, a nisu u tome idealni. Manje je važno pjeva li netko bolje ili lošije, netko je bolji govornik, netko lošiji, pa svi trebamo govoriti.
Naši su građani ispod prosjeka EU po zadovoljstvu životom zbog čega mnogi odlaze.
Odlaze jer žele sustav koji ima strukturu i pravila. Idu tamo gdje znaju da će biti pošteno plaćeni, gdje plaća neće kasniti. Imali smo situaciju da je ljudima plaća, koja je esencijalna za život, kasnila tri mjeseca i ništa se nije dogodilo. Nitko im se nije obratio. A morao im se obratiti ako ne premijer, onda ministar i reći zašto se to dogodilo i kako će se to ispraviti. To je poštivanje i sebe i tih ljudi. Mi nismo najgori, na začelju smo EU, ali kaos u zemlji ne odgovara ljudima i ne žele da im djeca žive u nesigurnosti, da ne znaju što će biti s njima nakon školovanja i da ovise o dobroj volji nekih ljudi. Zapadne zemlje imaju kvalitetnu strukturu društva u kojoj se temelji ne mijenjaju kad se mijenja vlast, postoji zdrava matrica svih odnosa. Ljudi idu tamo gdje će osjećati sigurnost i da ih netko poštuje. Pravi političar trebao bi biti na kolodvoru da čuje zašto ljudi odlaze, čemu se nadaju, koliko im je teško... Možda bi se tada dobar dio ljudi vratio, sama floskula "ostanite ovdje" ljudima ne znači ništa.
Kao društvo skloni smo sve rješavati prijedlozima povezanima s jačom kontrolom, represijom, pa smo čuli prijedloge da liječnici šalju dijagnoze vozača policiji, da se roditeljima ograniče ispričnice za bolest djeteta na jednu u polugodištu, da im se priprijeti zatvorom ako ne cijepe dijete...
Liječnici ne bi trebali prijavljivati pacijente pod bilo kojim okolnostima. Pacijenti dolaze liječniku s rečenicom: "Molim vas da mi pomognete" i mi samo radimo na rečenici možemo li i kako ljudima pomoći. Onima koji naprave gadne nesreće to je najčešće deseti, petnaesti ili trideseti prekršaj. Zašto nekom tko je 20 puta prekoračio brzinu nije oduzeto vozilo umjesto da se traži od liječnika da prijavljuju dijagnoze. To bi dovelo samo do toga da ljudi ne bi govorili liječnicima svoje smetnje. Liječnici liječe ljude, a policajci love kriminalce, smiješan je bio dopis da prijavimo potencijalne teroriste jer nismo obučeni za to. Što se tiče ispričnica, roditelji odlučuju o svojem djetetu i rizično je dijete za svaku prehladu voditi liječniku u punu čekaonicu bolesnih. Gdje je problem ako roditelj napiše pet, sedam ili deset ispričnica? Roditelje ne treba ograničavati u broju ispričnica, oni odgovaraju za svoje dijete, ali ako ih napišu 20, onda ih škola treba zvati na razgovor i reći im da rade loše djetetu. Ne možemo a priori ići s tim da su roditelji neprijatelji svojoj djeci. Cijepljenje je esencijalno važno, u medicini je napravilo bum, produljilo ljudski vijek za 20-30 godina, omogućilo da djeca ne umiru. No, ima i ozbiljnih komplikacija u nekim slučajevima i o tome treba govoriti. Problem s cijepljenjem nastao je i jer se nije govorilo o tome da ima nuspojava od kojih su neke teške za neku djecu.
Jer kad se šuti o tome samo dobijemo veći otpor...
Da, građanima uvijek treba reći kakva je kvaliteta cjepiva, koliko koštaju, gdje se proizvode, sve mora biti transparentno. Određeni broj djece koja imaju teške bolesti ne može se cijepiti i procijepljenost druge djece njih štiti. Imamo roditelje koji kažu procijepljenost je 90-95% pa moje dijete ne mora biti cijepljeno. To je točno, ali taj je roditelj bezobziran prema bolesnoj djeci koja se ne mogu cijepiti i svoj drugoj djeci, jer što bi bilo da mi liječnici kažemo da nećemo cijepiti svoju djecu jer je dovoljno djece cijepljeno, a mi ne želimo za svoju prihvatiti mali rizik? Zato je pokret protiv cijepljenja ekstremno sebičan.
Mnogi vaše kolege otišli su u druge zemlje EU zbog većih plaća, boljih uvjeta rada...
Otišlo je, uglavnom u EU, dosta mojih prijatelja psihijatara na sjajne pozicije. Žao mi je zato što se vjerojatno neće nikad vratiti jer su otišli s obiteljima, ali mi je s druge strane i drago jer to pokazuje koliko medicina i psihijatrija u Hrvatskoj vrijede. Dosta je psihijatara otišlo u Švedsku, Norvešku, Austriju, Irsku, Njemačku i napravili su tamo velike karijere nakon od tri do pet godina. Takvi ljudi nedostaju Hrvatskoj, nama kolegama i pacijentima. Taj se nedostatak ničim ne da riješiti, ali društvo je izabralo favoriziranje političara, estradnih zvijezda, nogometaša, a ne liječnika, koji su podcijenjeni. I to je legitiman izbor društva, za razliku od Norveške u kojoj je liječnik ima puno veću plaću od prosječnog nogometaša kod nas.
Jeste li vi ikada razmišljali o odlasku?
Imao sam neke vrlo dobre ponude, ali nikad nisam razmišljao o odlasku. Kad bih pomislio na jednu sekundu da će mi biti bolje negdje drugdje, otišao bih. Za mene je Zagreb najbolji grad i Hrvatska najbolje mjesto za život i rad. Volim Hrvatsku, ali ne znam zbog čega. Moja definicija ljubavi je - ako nekoga volite, a znate zašto, onda to nije ljubav. Često sam išao po Europi i ne bih htio raditi i živjeti u Londonu ili Münchenu jer se u Zagrebu osjećam ugodno i u njemu mogu realizirati ono što želim. U Münchenu bih imao veću plaću, ali meni je važan i način života i da razumijem društvo u kojem se nalazim jer ne razumijem jednako njemačku književnost kao hrvatsku, a ni ljude kad komuniciram s njima.
Kako ocjenjujete stanje u zdravstvu, liječnici i sestre nezadovoljni su plaćama, a građani dugim listama čekanja?
Društvo je liječnike po meni stavilo nisko na društvenoj ljestvici i, ako vlada i stranke žele liječnike za 10.000 kuna, to treba jasno reći. I učitelji i policajci imaju niske plaće. Plaća liječnika treba biti veća, ali i društvo ozbiljnije treba razgovarati o njihovoj odgovornosti.
U sustavu ima puno sjajnih liječnika za koje će građani reći da zaslužuju 20, 25 tisuća kuna, ali i onih koji rade pola dana i riješe se pacijenata za dvije minute.
Točno. Svaki pacijent morao bi znati koliko sam ja u proteklih 30 godina pogledao pacijenata i koliko ih imam svaki dan. Ima kirurga koji operiraju pet puta godišnje i onih koji operiraju 200 puta godišnje, ima psihijatara koji pogledaju 2000 pacijenata godišnje i onih koji pogledaju njih 20. Moramo biti transparentni i da onaj koji bira psihijatra može pogledati što je taj radio, kako i koliko kvalitetno. Ti podaci postoje za sve nas unatrag 20 godina i mora se znati što smo i kako radili, postoje mjerljivi instrumenti za rezultate našeg rada. Moramo reći i da ima liječnika koji imaju tek tri pacijenta na dan. Moramo govoriti i koje su posljedice liječničkih pogrešaka za liječnike i bolnice. Nemojmo ništa kriti ni dodavati, moramo postati transparentni što i kako radimo jer nam bez toga ljudi s pravom ne vjeruju. Podaci o našim pacijentima moraju zauvijek ostati tajni, a podaci kako i koliko rade liječnici moraju biti javni. I takav pristup treba vrijediti za sve profesije, za javne i državne službenike.
Roditelj ste četvero djece. Jeste li jednako dobar psihijatar i otac?
Kao psihijatar, psihoterapeut, analitički psihoterapeut mislim da je čovjek jednak na ulici, u obitelji i na poslu. Netko je onoliko dobar otac koliko je dobar psihijatar, mi smo integrirane ličnosti, ne vjerujem da postoje dobri psihijatri, kirurzi, novinari, a da su loši roditelji. Možda smo mi psihijatri tu u prednosti jer bolje poznajemo sebe i druge i znamo malo više o emocijama. No imate i psihijatre s teškim problemima i teškoćama. Djecu treba voljeti, pokazati im odgovornost na primjeru svog života. Ne treba djeci govoriti o odgovornosti jer će ona to vidjeti gledajući vaš život. Roditelj je bolji što su mu riječi i djela usklađeniji. Neće roditelj koji puši postići ništa ako govori djetetu da je to loše, bolje je da kaže da ima problem i da zato puši ili da, kad mu je teško, popije čašu, dvije vina.
Što vam je kao ocu najvažnije kod djece?
Najvažnije mi je i kod djece i članova obitelji i mojega terapijskog tima da su autentični, da čovjek izabere vlastiti put, da je u stanju preispitivati se i mijenjati. To su zdrave ličnosti koje su razvile autentičan pogled na svijet, a ne lažan. Najgori je lažni osjećaj sebe, cijeli život sam i kao roditelj i kao psihijatar isticao važnost da ne budemo nešto što nismo.
Je li nekoć bilo lakše odgajati djecu nego danas u globaliziranom svijetu u kojem su djeca izložena koječemu, a roditelji rastrzani između obiteljskih i radnih uloga?
Nekoć je bilo lakše odgajati djecu jer je društvo imalo tradicijske vrijednosti koje su se poštovale. Djeca su ujutro išla u školu, a kad bi došla iz škole, napisala bi zadaću, a poslije se igrala na ulici. Nedjeljom se išlo u crkvu, znalo se kad se ide na more, bile su čvrste granice u kojima se većina ljudi dobro snalazila. Društvo je danas postalo ne slobodno, što bi bilo sjajno, nego lažno slobodno u smislu da su sve tradicije prevladane. Velika većina ljudi ne može napustiti tradiciju. Nije dobro ni da djeca ne poštuju autoritete od škole pa nadalje...
Ali tu ima i mali problem, djeca su osjetljiva skupina i svatko tko radi s njima, od odgojitelja do učitelja i profesora, treba zadovoljavati strože kriterije od ostalih zaposlenih, a mi imamo sjajnih ljudi u tim profesijama, ali i onih koji nisu za rad s djecom?
To je točno. Svi učitelji i nastavnici trebaju moći razumjeti djecu ma kakva bila i znati se ispravno odnositi prema njima. Dok su maloljetni, njihov problem je problem roditelja ili nastavnika. Danas su djeca izgubljena u hiperlažnoj slobodi da je sve dopušteno i u informacijama koje dobiju. Nekad se znalo da djeca nakon crtića idu na spavanje i taj kulturalni obrazac da su crtani filmovi bili iza osam sati uvečer i da potom idu na spavanje bio je prirodan. Danas su u osnovnoj školi budna do ponoći, a za većinu djece to je loše fiziološki, medicinski, a osobito emocionalno. Granice su im potrebne ne da ih teroriziramo, nego da ih zaštitimo. Prirodna potreba djeteta je da bude u društvu i, ako je cijeli razred na mreži do ponoći, žele biti u vezi s vršnjacima, a ne spavati. Ali tu su roditelji koji trebaju postaviti granice. Danas imamo mantru "neka djeteta na mobitelu, samo zna kad će spavati pa makar to bilo u 2 u noći".
Prije nekoliko mjeseci osječka psihijatrica za djecu i adolescente javno je upozorila da djeca zbog stresa i anksioznosti završavaju na psihijatriji i da se treba zapitati zašto su pod takvim pritiskom u školama...
Meni se kao psihijatru ne sviđa u školskom sustavu da djeca moraju od 5. razreda fanatično učiti da bi upisala gimnaziju. Dijete u 5. razredu treba se igrati i nešto učiti i nije spremno da ga se pritišće da mora skupljati bodove. Osnovna škola treba biti koncipirana tako da postoji puno učenja kroz igru. Djeca trebaju slobodno upisivati srednju školu koju žele, naravno, neće dijete s dovoljnim uspjehom upisati gimnaziju. To da su djeca u osnovnoj školi opterećena skupljanjem bodova je teroriziranje. Ulazak u srednje škole i na fakultete treba biti puno slobodniji, što ne znači da im treba bilo što poklanjati. I matura je za mlade opterećenje, emocionalno je nepoštena. Zašto bi dijete koje je u gimnaziji četiri godine imalo pet iz matematike išlo na maturu iz matematike? I u sudstvu postoji ona da ne možete dvaput biti suđeni za isto djelo. Ima djece koja predmet po predmet polako rješavaju i padnu na maturi jer se nisu naučila na pritisak, a ima djece kojoj adrenalin tada proradi i na maturi su sjajni. Za neke je matura sjajna stvar, za neke pogubna. Zamislite dijete koje radi svojim ritmom i ima četvorke i petice i padne na maturi. Ono je emocionalno skršeno jer zna da nije palo maturu jer nije radilo. Nisi svi isti, netko ne može skupiti koncentraciju znanja u danom trenutku. Ima 10, 20% djece koja to ne mogu, a mogu biti sjajni matematičari i liječnici. Kad dijete dobije poruku na maturi da nije dovoljno dobro, pitanje je kako će njegov život dalje teći.
Mnogi visokoobrazovani ljudi radije idu životnim trenerima, bioenergičarima, raznim alternativcima, samo ne psihoterapeutima.
Ako čovjek želi iz Zagreba doći u New York, tamo može doći jedino avionom. Kad čovjek ima emocionalan problem, može ga samo riješiti dobro educiran i istreniran psihijatar i psihoterapeut, a alternativac eventualno može pomoći čovjeku da se lakše osjeća s tim problemom.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Naše društvo izabralo je favoriziranje političara, nogometaša, a ne liječnika'

# data[].attributes.attachment_link.description
S poznatim psihijatrom Antom Bagarićem, pročelnikom Zavoda za liječenje ovisnosti psihijatrijske bolnice Vrapče, razgovarali smo o stanju u hrvatskom društvu. Dok govori o tome da liječnici zaslužuju više plaće, jedan je od rijetkih stručnjaka koji se ne libi govoriti i o onome što nije dobro u zdravstvu te da je nužna veća transparentnost i odgovornost liječnika te svih javnih i državnih službenika.

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/vijesti/hrvatska/carinica-otkrila-kako-se-nakon-svake-smjene-dijeli-mito-kad-sam-odbila-prozvali-su-me-majkom-terezom-1129813

# data[].attributes.attachment_link.title
Carinica otkrila kako se nakon svake smjene dijeli mito: ‘Kad sam odbila prozvali su me Majkom Terezom‘

# data[].attributes.attachment_link.description
Kad se na YouTubeu pojavila snimka na kojoj se čuju dvije carinske službenice kako od putnika traže mito, na mom graničnom prijelazu svi su se čudili i zgražali i nazivali ih glupačama, mada se...

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/vijesti/svijet/svecenik-iznudivao-i-krao-novac-pa-ga-trosio-na-muske-prostitutke-nekoc-su-ga-smatrali-dobrocudnim-svecenikom-no-uskoro-je-postao-poznatiji-kao-don-euro-1164911

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bivši talijanski svećenik, kojeg su njegovi župljani prozvali "Don Euro" jer ih je stalno tražio novac, osuđen je na zatvorsku kaznu zbog iznuđivanja bivšeg biskupa, piše The Guardian.

Luca Morini služio je kao svećenik u toskanskom selu Pontasserchio prije nego što ga je Vatikan razriješio zbog niza skandala, koji su kulminirali u srijedu presudom suda u Massa Carreri, kojom je osuđen na sedam i pol godina zatvora zbog iznude.

Također je osuđen za preuzimanje lažnog identiteta, budući da bi se 'maskirao' u suca pri angažiranju muških seksualnih radnika, odnosno muških prostitutki, ali je oslobođen optužbi za iznuđivanje časne sestre, dilanje droge i pranje novca.

Morini je smatran "dobroćudnim svećenikom" kada je prvi put stigao u Pontasserchio, selo od oko 2600 stanovnika blizu Pise. No, ubrzo je stekao nadimak 'Don Euro', nakon što je nagovarao svoje uglavnom starije župljane da velikodušno doniraju novac Crkvi, da bi onda taj novac navodno trošio na zabave, dijamante, luksuzna putovanja s muškim prostitutkama i posjete svingerskim klubovima.

Pravni izvidi o njegovim prijevarama započeli su 2015. godine, nakon što je jedna od muških prostitutki otkrio istinu, rekavši da se Morini cijelo vrijeme predstavljao kao sudac.

Četvorica muškaraca, uključujući i muškarca koji je otkrio što zna o svećeniku, pokrenuli su postupak protiv Morinija zbog lažnog predstavljanja i sud im je dodijelio 14.000 eura odštete. Morinijevi župljani su potvrdili za list Le Iene da je Morini uvijek iznuđivao novac, čak i tijekom ispovijedi, ali ga nikada nisu službeno prijavili.

Giovanniji Santucci, bivši biskup Masse Carrare, suspendirao je Morinija sa svećeničkih dužnosti, a navodno ga je Morini ucjenjivao i iznuđivao da mu posudi tisuće eura i kupi kuću od 200.000 eura. Santucci je prošle godine dao ostavku na svoju dužnost.

Tužitelji su tražili zatvorsku kaznu za Morinija od osam i pol godina, no njegova je obrana tvrdila da pati od psihičke bolesti te mu je kazna smanjena.

Morini je osuđen dva mjeseca nakon što je sud u toskanskom gradu Prato izrekao zatvorsku kaznu od tri godine i četiri mjeseca župniku koji je proglašen krivim za krađu crkvenog novca, koji je koristio da bi kupovao drogu za seksualne zabave.

# data[].attributes.attachment_link.title
Svećenik iznuđivao i krao novac pa ga trošio na muške prostitutke: nekoć su ga smatrali 'dobroćudnim svećenikom', no uskoro je postao poznatiji kao 'Don Euro'

# data[].attributes.attachment_link.description
Bivši talijanski svećenik, kojeg su njegovi župljani prozvali "Don Euro" jer ih je stalno tražio novac, osuđen je na zatvorsku kaznu zbog iznuđivanja bivšeg biskupa, piše The Guardian. Luca Morini služio je kao svećenik u toskanskom selu Pontasserchio prije nego što ga je Vatikan razriješio zbog niza skandala, koji su kulminirali u srijedu presudom suda u Massa Carreri, kojom je osuđen na sedam i pol godina zatvora zbog iznude.

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/vijesti/hrvatska/klijentelizam-na-stetu-akademizma-1035243

# data[].attributes.attachment_link.description
Ime zagrebačkog rektora Damira Borasa zadnjih se mjeseci u medijima češće spominje nego ime Severine Vučković. No, za razliku od Severine, Boras je zvijezda suspektnog sjaja koja, međutim, uspr...

# data[].attributes.body
https://www.vecernji.hr/vijesti/bozanic-odrijesio-tudmana-zbog-grijeha-struktura-ali-koga-sada-upozorava-da-ne-vara-narod-1365544/komentari

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Prije 22 godine Josip Bozanić, netom imenovan od Pape za zagrebačkog nadbiskupa i tada ne još kao kardinal održao je prvu božićnu propovijed, koja je ušla u povijest.

Euharistija za Tuđmana Je li kardinal Bozanić neizravno podržao Grabar-Kitarović?

"Nagle promjene političkog i gospodarskog sustava omogućile su brzo bogaćenje pojedinaca i sve veće siromašenje brojnih građana. Na djelu je grijeh struktura što su ih omogućili zakoni i propisi, kojima prvotni cilj nije bio opće dobro čovjeka i zajednice". Te su njegove riječi u Tuđmanovoj oporbi tada dočekane kao savezničke i dokaz da trebaju promjene.

Ove je godine uslijedila i nova propovijed kardinala Bozanića o Tuđmanu, iz koje se vrlo jasno iščitava kako za njega Tuđman nije bio taj grešnik, niti je on kriv za tadašnje grijehe struktura. On lijepo kaže da je Tuđman bio samo čovjek sa svojim manama i grijesima, u kojem s vremenskim odmakom "jasnije vidimo njegovu suradnju s Božjim Duhom". Kaptol je u svim tim godinama nakon te prve Bozanićeve 1997. uglavnom ostao politički najskloniji davanju potpore tom izvornom Tuđmanovom HDZ-u.
Video - Predsjednički kandidati
Danas, kada se HDZ naočigled cijepa i kada postoje nove političke snage koje tumače kako su i one na pravom Tuđmanovom putu, to komplicira situaciju i na Kaptolu. Kako se ovdje očito radi o Miroslavu Škori i njegovom pozivu simpatizerima i članovima HDZ-a da glasaju za njega, jer će on biti njihov predsjednik, u onom "originalnom", sada Plenkovićevom HDZ-u nastoje i u aktualnoj Bozanićevoj poslanici pronaći kritiku Škori. Pronašli su je u dijelu u kojem kardinal kaže da se "narod ne dopušta lako prevariti, no uvijek je moguće pokušati zavesti ga, zlorabiti ga, davati mu lažna obećanja".

Istraživanje Između vodećih kandidata vodi se mrtva utrka, Milanović sve bliže K. Grabar-Kitarović

Bozanić ne želi nesigurnost i neizvjesnost, kaže da od vodstva države traži razboritost, državničku mudrost "koja se neće poigravati nepromišljenim eksperimentima i hvaliti nerealnim obećanjima". U HDZ-u, dakle, u tim mislima prepoznaju upozorenje da se ne podliježe Škorinim obećanjima, dok drugi ne vide da je ovdje riječ o Škori, odnosno drže da se Bozanićeve riječi mogu odnositi i na aktualnu državnu vlast čija se mudrost i izostanak eksperimentiranja ovdje priziva. Jedino je potpuno razvidno da Bozanić apelira na zajedništvo i protiv je pojačane nezdrave radikalizacije hrvatskog društva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bozanić "odriješio" Tuđmana zbog grijeha struktura, ali koga sada upozorava da ne vara narod?

# data[].attributes.attachment_link.description
Prije 22 godine Josip Bozanić, netom imenovan od Pape za zagrebačkog nadbiskupa i tada ne još kao kardinal održao je prvu božićnu propovijed, koja je ušla u povijest. Euharistija za Tuđmana Je li kardinal Bozanić neizravno podržao Grabar-Kitarović? "Nagle promjene političkog i gospodarskog sustava omogućile su brzo bogaćenje pojedinaca i sve veće siromašenje brojnih građana.

# data[].attributes.body
Borna Duvančić 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U VREMENU kada cijele obitelji iz egzistencijalnih razloga napuštaju Hrvatsku, lijepo je zabilježiti i drugačije primjere. Eto, primjerice, tri člana obitelji Blaženka Bobana, splitsko-dalmatinskog župana, zaposlena su što u Županiji, što u državnom poduzeću. Dvojica su pritom imala rijetku sreću - da do posla dođu bez javnog natječaja. Sve po zakonu, da ne bude zabune.
Slučaj prvi - županov zet
Počnimo s Franom Radeljom, županovim zetom, odnosno suprugom njegove kćeri. 12. ožujka prošle godine, dakle u Bobanovu županskom mandatu, postavljen je za voditelja županijskog pododsjeka za pomorsko dobro. Rješenje mu je, kako smo informirani iz Županije, potpisao pročelnik Upravnog odjela za turizam i pomorstvo Stipe Čogelja.

Splitsko-dalmatinska županija ljubazno nam je dala na uvid Radeljin radni životopis:

"Frane Radelja, mag. ing. nautike, Pomorski fakultet u Splitu, je nakon sedmogodišnjeg radnog iskustva (u Lučkoj upravi Split i dioničkom društvu Luka d. d. kao voditelj smjene u operativno-tehničkom sektoru) uz preporuku navedenih poduzeća zaposlen od dana 18. veljače 2013. godine u Javnoj ustanovi RERA S. D. za koordinaciju i razvoj SDŽ (dalje u tekstu: JU RERA SD). Sukladno Zakonu o radu i internom aktu Pravilnik o radu JU RERA S. D. koji je tada bio na snazi, JU RERA S. D. nije imala obvezu objave javnog natječaja za zapošljavanje. Zaposlen je za potrebe rada na provedbi EU projekta 'Imotsko-bekijsko polje IMBE Field" te u tom periodu nije ni poznavao g. Blaženka Bobana. Radio je na provedbi gore navedenog projekta do 29. veljače 2016. godine, kada na traženje pročelnika Stipe Čogelje, sukladno Sporazumu o prijemu službenika od 29. veljače 2016. godine, prelazi u službu Odsjek za pomorstvo Upravnog odjela za turizam i pomorstvo. Gosp. Blaženko Boban je izabran i preuzeo je dužnost župana SD županije 17. lipnja 2017. godine, iz čega je vidljivo da zaposlenje Frane Radelja u SD županiji nije vezano s obnašanjem dužnosti i mandatom aktualnog župana. Napominjemo da su se u međuvremenu, od zaposlenja Frane Radelje u JU RERA S. D. do trenutka slanja Vašeg upita na čelu Županije promijenila tri župana. Frane Radelja u obavljanju svakodnevnih poslova odgovara izravno pročelniku upravnog odjela za turizam i pomorstvo gosp. Stipi Čogelji", stoji u opširnom mailu Splitsko-dalmatinske županije.
Hvalio se članstvom u Mladeži HDZ-a
A mi ćemo ponoviti kako je evidentno da je Radelja na sadašnje mjesto voditelja pododsjeka postavljen u času kada mu je punac postao župan. No nećemo biti zlobni, sigurni smo kako Boban i Radelja strogo dijele privatno od službenog.

Radelja se, inače, još prije pet godina u lokalnim medijima hvalio članstvom u Mladeži HDZ-a.

Tekst se nastavlja ispod oglasa
Slučaj drugi - županov sin
Ne znamo je li županov sin Tomislav Boban formalni član HDZ-a, ali znamo da je posao, po zakonu i bez javnog natječaja, našao u državnom Plovputu. Da, baš tamo gdje radi niz istaknutih splitsko-dalmatinskih HDZ-ovaca i članova njihovih obitelji, poput Marija Škorića, čiji brat Petar vodi splitski HDZ, ili Ivana Udovičića, bivšeg kaštelanskog gradonačelnika. Ili ravnatelja Mate Perišića, na primjer.

Mlađi je Boban, doznali smo u Plovputu, "radio s prekidima još kao student od 19. 07. 2013. godine preko Studentskog centra Split. Preko programa stručnog osposobljavanja, radio je od 27. 04. 2017. do 26. 04. 2018. godine. Zaposlen je na određeno vrijeme od 02. 07. 2018. godine na radnom mjestu voditelja pomorskog transporta, kvalifikacija: magistar inženjer pomorske tehnologije (VSS)."

Nadamo se njegovu skorom primanju u stalni radni odnos.
Slučaj treći - drugi županov sin
Županov sin Matko radi u Ljekarnama Splitsko-dalmatinske županije. Prema onome što su nam odgovorile Ljekarne, zaposlen je na natječaju:

"Zbog odlaska u starosnu mirovinu pravnika ove Ustanove, naša Ustanova je raspisala javni natječaj te je temeljem rezultata i rangiranja kandidata dotični zaposlen na radnom mjestu samostalni stručni suradnik za pravne poslove i ljudske potencijale. Zaposlen je od 07. 11. 2016. godine. Za navedeno radno mjesto raspisan je javni natječaj 05. 10. 2016. godine, objavljen u Narodnim novinama br. 89/16, Hrvatskom zavodu za zapošljavanje i internet stranici Ustanove. Temeljem dostavljene dokumentacije i ostvarenog rezultata (nakon provedenog stručnog testa, psihologijskog testiranja i razgovora s kandidatima), dotični je primljen u radni odnos. Njegov otac nije bio župan Splitsko-dalmatinske županije u vrijeme primanja u radni odnos", poručili su iz Ljekarni Splitsko-dalmatinske županije.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

To je točno. Boban je u to vrijeme bio HDZ-ov saborski zastupnik, nakon što je u lipnju iste godine odstupio s funkcije solinskog gradonačelnika.

Zanimalo nas je kako župan gleda na karijere članova obitelji te na činjenicu da ih je dvoje ipak imalo sreću da Županija i državni Plovput, bez javnih natječaja, prepoznaju njihovu stručnost. Blaženko Boban prvo podsjeća na to da je Radelja zaposlen u skladu sa svim propisima, a "temeljem potrebnih kvalifikacija koje Radelja ima i preporuka iz tvrtki u kojima je prethodno radio".
Župan za Index: "Ne mogu znati je li moj autoritet pomogao članovima obitelji"
"Vezano za Vaša današnja pitanja, objektivne odgovore možete tražiti od odgovornih iz tvrtki 'Plovput' i 'Ljekarne', jer ne mogu znati je li moj autoritet bivšeg gradonačelnika i saborskog zastupnika vladajuće stranke pomogao članovima obitelji. Osobno Vam mogu samo reći da kao gradonačelnik Grada Solina, kroz tri mandata, nisam zaposlio nikoga iz moje uže ni šire obitelji, ni u gradu Solinu ni bilo kojoj gradskoj tvrtki. Moj sin Tomislav je preko student servisa primljen u državnu tvrtku 'Plovput' gdje je odradio i stručno usavršavanje, u vrijeme kada je Plovputom upravljao menadžment imenovan od tadašnje SDP-ove Vlade RH. Još uvijek Tomislav, sukladno njegovim kvalifikacijama, struci i odnosu spram posla, tu radi na određeno vrijeme. Drugi moj sin Matko, kojega spominjete, nije zaposlen za vrijeme moga mandata župana, te ostavljam Vama na prosudbu koliko im je 'pomogao' odnos sa mnom. U sva tri 'slučaja' govorimo o ozbiljnim, stručnim, visokoobrazovanim, obiteljskim ljudima s vlastitim karijerama i interesima, zaposlenima u skladu sa svim zakonskim propisima", poručuje splitsko-dalmatinski župan Boban.

Županu je očito stalo naglasiti da je Tomislav prošao stručno osposobljavanje u vrijeme kada je tu tvrtku vodio direktor kojeg je imenovao SDP pa je red dopuniti informacijom da je zaposlen, na određeno vrijeme, kad je tvrtku preuzeo HDZ-ov direktor.

Zanimljivo, župana smo pitali da nam napiše načelni stav prema zapošljavanju bez natječaja: je li to nešto što bi, prema njegovu mišljenju, trebalo izbjegavati kako bi svi građani s adekvatnom spremom imali jednaku šansu, no nije odgovorio. Možda je ostao bez teksta.

Znate li nešto više o temi ili želite prijaviti grešku u tekstu?

# data[].attributes.attachment_link.title
Tako to radi HDZ-ov župan: Jedan sin u državnoj firmi, drugi u županijskoj

# data[].attributes.attachment_link.description
DONOSIMO priču o fascinantnom obiteljskom uspjehu HDZ-ovog župana Splitsko-dalmatinske županije Blaženka Bobana.

# data[].attributes.body
Borna Duvančić 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MARKO SOLJAČIĆ, voditelj direkcije za superviziju u Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga (HANFA), koji je bio zadužen za provjeru kolega u Hrvatskoj narodnoj banci (HNB) koji su trgovali dionicama banaka koje nadziru, više ne radi u Hanfi, doznaju Index Istrage.
>> Marko Šoljačić: Nisam dobio otkaz u Hanfi
Naime, prema Indexovim informacijama, dobio je otkaz, no iz Hanfe nam službeno kažu kako je voditelj direkcije na "vlastiti zahtjev sporazumno raskinuo ugovor o radu".

Ima li to veze s istragom zaposlenika HNB-a, a koja još nije dovršena, iz Hanfe za sada nisu htjeli odgovarati. Naglasimo kako je Soljačić zaposlen u Hanfi još od 2006. godine.

No, krenimo redom.
>> Izvješće Hanfe o Aferi HNB: Zaposlenici HNB-a su trgovali dionicama, našli smo ih još >> Šef u Hanfi koji istražuje Aferu HNB trgovao dionicama društva koje nadzire Hanfa
Nakon serije članaka na Index Istragama o trgovanju vrijednosnicama banaka za zaposlenike i šefove u HNB-u, Hanfa je pokrenula nadzor oko toga jesu li zaposlenici HNB-a prekršili kakve odredbe i zakon prilikom trgovanja vrijednosnim papirima.

Trgovali vrijednosnicama banaka koje nadziru

Naime, prema aktualnom Zakonu o HNB-u, dužnosnici te ustanove, a to su guverner, zamjenici, izvršni direktori i članovi Savjeta, ne bi smjeli biti imatelji dionica ili udjela u pravnim osobama koje HNB nadzire. No vrh HNB-a smije imati obveznice banaka iako je također riječ o vrijednosnim papirima.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Primjerice, Europska središnja banka svim svojim zaposlenicima zabranjuje trgovinu svim vrijednosnicama koje su predmet nadzora, dok prema nacionalnom Zakonu o HNB-u njihovi zaposlenici smiju trgovati svim vrijednosnim papirima banaka. Od dionica do obveznica. Iako HNB nadzire te banke.
>> Ovo je 17 ključnih pitanja i odgovora o najvećoj bankarskoj aferi u Hrvatskoj
Uz poznata imena guvernera Borisa Vujčića, njegove zamjenice Sandre Švaljek, bivšeg viceguvernera Davora Holjevca, o kojima smo već detaljno pisali, na popisu onih koji su trgovali nalaze se i bivši i sadašnji izvršni direktori HNB-a, direktori i voditelji sektora te drugi zaposlenici te institucije.

Zaposlenici HNB-a ne bi trebali trgovati dionicama banaka jer HNB obavlja nadzor banaka prikupljanjem i analizom izvješća i informacija te kontinuirano prati poslovanje banaka i ima podatke ne samo o banci nad kojom obavlja nadzor nego i o njenim klijentima.

Zadužili ga za istragu kolega u HNB-u, a on radio gotovo isto

Tako zaposlenici HNB-a imaju informacije koje ostali građani nemaju. U isto vrijeme zaposlenici HNB-a posljednjih 20 godina nesmetano su trgovali na burzi vrijednosnicama banaka. Samim držanjem vrijednosnica banaka zaposlenici HNB-a mogu u potpunosti ukloniti rizik ulaganja, što je samo po sebi nepravedno.

Hanfa je objavila da je nakon članka na Indexu pokrenula nadzor oko toga jesu li zaposlenici HNB-a prekršili kakve odredbe i zakon prilikom trgovanja vrijednosnim papirima. Zatražili su od nas i dobili listu imena zaposlenika HNB-a koji su trgovali vrijednosnicama banaka. Za sada su utvrdili da je takvih zaposlenika bilo 58.

Osoba koja je od nas, u ime Hanfe, zatražila popis imena zaposlenika HNB-a koji su trgovali vrijednosnicama banaka bio je Marko Soljačić, voditelj direkcije za superviziju u Hanfi. O njemu smo otkrili da je trgovao dionicama Slavonskog zatvorenog alternativnog investicijskog fonda (SZAIF). SZAIF je zatvoreni alternativni investicijski fond s javnom ponudom kojim uz odobrenje Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga upravlja društvo Inspire Investments.

Zašto je trgovanje u Hanfi bilo sporno

To je sporno jer je u Hanfi još od 2005. godine za zaposlenike zabranjeno trgovanje dionicama investicijskih društava koja nadziru. Hanfa nam je na naš izravan upit o ovom zaposleniku odgovorila da mu je dozvolila trgovanje tim dionicama fonda.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Kako smo istražili, to je u suprotnosti s izjavom predsjednika Upravnog vijeća Hanfe Ante Žigmana, koji je u svojim medijskim istupima naglašavao da je zabrana za trgovanje dionicama njihovih zaposlenika društvima koja nadziru donesena još 2005. godine kao i da se ona odnosi i na povezana društva.

"Ja mogu samo reći za Hanfu da je zabranjeno posjedovanje dionica i udjela upravi i svim zaposlenicima, a taksativno su navedena društva koja Hanfa nadzire i s njima povezanim osobama. Dakle ne samo, ne želim reklamirati nikoga, recimo Croatia osiguranje i povezane osobe u smislu tvrtki koje su povezane s njima. U tom kontekstu postoji vrlo jasan okvir u kojem se djelatnici Hanfe i Uprava moraju kretati", naglasio je Žigman u svom javnom istupu na N1 televiziji.

Nije otkaz nego sporazumni raskid

Prema informacijama Indexa, Soljačić je ovih dana dobio otkaz, no iz Hanfe tvrde kako nije riječ o otkazu već o sporazumnom raskidu ugovora.

"Zaposlenik M.S. je na vlastiti zahtjev sporazumno raskinuo ugovor o radu s Hrvatskom agencijom za nadzor financijskih usluga", rekli su nam iz Hanfe. Nisu nam odgovorili na pitanje postoji li poveznica s činjenicom da je ta osoba bila zadužena za nadzor zaposlenika u HNB-u. Soljačić je bio zaposlenik Hanfe još od 2006. godine.

Podsjetimo kako su iz Hanfe u jeku afere oko trgovanja dionicama zaposlenika HNB-a odgovorili kako će istraga trajati mjesecima. Istraga je počela, naglasimo i to, krajem siječnja ove godine.
Originalno objavljeno na Index istrage Istraživačko novinarstvo je najskuplje i potpuno financijski neisplativo novinarstvo. Ako vam je stalo do borbe za transparentnost, podržite Index Istrage donacijom. Sav novac prikupljen kroz Index Istrage bit će utrošen jedino i isključivo na najbolje istraživačke novinare i 100% neovisno, odvažno istraživačko novinarstvo.
Opširnije:https://www.istrage.hr/doniraj
Znate li nešto više o temi ili želite prijaviti grešku u tekstu?

# data[].attributes.attachment_link.title
Čovjek koji je istraživao Aferu HNB, a i sam trgovao dionicama, više ne radi u Hanfi

# data[].attributes.attachment_link.description
MARKO SOLJAČIĆ, voditelj direkcije za superviziju u Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga (HANFA), koji je bio zadužen za provjeru kolega u Hrvatskoj narodnoj banci (HNB) koji su trgovali dionicama banaka koje nadziru, više ne radi u Hanfi, doznaju Index Istrage.

# data[].attributes.body
Borna Duvančić 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U ZADRU je u USKOK-ovoj akciji uhićeno deset osoba među kojima je troje poreznih inspektora.

Ostalih sedam uhićenih su vlasnici tvrtki i obrta s tog područja.

Kolega o uhićenom porezniku: Kad ide u Bilice, stane u Benkovac i uzme janje

Nad svima njima otvorena je istraga, a nakon ispitivanja u Zadru USKOK je od suca istrage Županijskog suda u Splitu zatražio određivanje istražnog zatvora protiv Slavice i Gospića, i to zbog opasnosti od utjecaja na svjedoke te opasnosti od ponavljanja djela. Obojica su završila u pritvoru.

Poreznici su uhićeni jer su u posljednjih nekoliko godina uzimali i tražili mito kako bi raznim vlasnicima firmi i obrta dojavljivali kada će im biti inspekcija, nisu im slali ovrhe zbog neplaćenih poreznih dugova i slično, a zauzvrat su se častili buteljama vina, janjetinom, odojcima, pršutom, besplatno su im popravljane puknute cijevi u kupaonici, pili su besplatnu kavu, zapošljavali rodbinu u gradske firme, vozili automobile poreznih dužnika i slično.

Sada je Slobodna Dalmacija objavila i detalje iz razgovora poreznika u kojem su opisivali kako žderu i loču pa onda blokiraju firme zbog par tisuća kuna.

Tako jedan drugi poreznik za uhićenog kolegu Roberta Slavicu (51) govori da, kad ide u Bilice kod Šibenika, stane u Benkovcu i uzme peku, to ne plati, već stavi u auto.

"Kad je bio u Ninu, tražio je da mu ribu zapakiraju za ženu... Govorija mi je da se mogao bilo gdje zaposliti, ali ne, neka je manja plaća, da je tija u Poreznu jer će mukte isti i piti di god dođe", opisuje još Slavicu.

Slavica je viši upravni savjetnik za naplate, stečaj, ovrhe i likvidaciju, koji je uhićen u srijedu u akciji USKOK-a i zadarske krim-policije zajedno sa zadarskim kolegama Žarkom Gospićem (64) te Zlatkom Filipovićem (58).

Slavica je inače bio jako strog, blokirao je firme zbog par tisuća kuna

U mjerama nadzora pod koje su istražitelji stavili osumnjičene zabilježeno je da je Slavica bio vrlo strog i nepopustljiv prema onim poreznim obveznicima za koje je bio zadužen i za koje je smatrao da od njih ne može imati koristi, pa im je provodio blokade i zbog duga od nekoliko tisuća kuna, dok je onima koji su ga častili u zadarskim restoranima zaustavljao ili odgađao blokade.

Jednom je prijevozniku odgađao blokadu računa zbog duga većeg od 150 tisuća kuna, a zauzvrat ga je ovaj više puta častio obrocima te mu je jednom, na Slavičin zahtjev, nabavio i janje za feštu za Veliku Gospu. Na njegov je račun, zabilježili su istražitelji, Slavica pojeo, primjerice, platu bifteka i ramsteka te popio vino, što je ovoga stajalo oko 700 kuna.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

"Učestalo me je zvao i nakon tog prvog puta, kad sam mu nabavio janje u Lici za sto eura, nije ga platio, ali me nije ni blokirao. Puno njegovih poziva na druženje sam odbijao jer sam se osjećao jadno i iskorišteno. Slavica me pitao imam li vina, a kada sam mu kazao da je litra 30 kuna, više nije govorio o tome, no bilo je jasno da očekuje da mu ga dam besplatno. Jednom smo bili u ribljem restoranu i tada je Slavica ručao ribu i vino, a ja nisam ništa jeo. To sam platio oko 150 kuna", rekao je prijevoznik istražiteljima, prenosi Slobodna.

Zanimljiv je i popis onoga što je kao mito uzimao drugookrivljeni inspektor Gospić, koji je, primjerice, vlasniku jednog lokala u Zadru, za kojeg mu je kolega rekao da "krade kao lud" i da imaju više prijava o nefiskaliziranju računa i izdavanju lažnih računa.

Za poreznika Gospića je, među ostalim, utvrđeno da je, primjerice, ovo ljeto upozorio vlasnika ugostiteljskog obrta na inspekciju, za što je nagrađen s tri butelje vina i tri koluta sira. Od jednog je mesara za istu uslugu uzimao meso, dok je od zaposlenika jedne pečenjarnice krajem ožujka ove godine tražio da mu pripremi "po kila pečenog odojka i pivca" te kilogram pršuta.

Početkom travnja je od vlasnika jedne trgovine mesom uzeo janje od osam kilograma, a koji mjesec kasnije i "pola kokoše, dva paprčnjaka i janjeću glavu". No nije Gospić volio samo janjetinu i kokoši, već i jaretinu, koju je uzeo od još jednog mesara kojem je javio da mu stiže porezni nadzor.

Poreznik: Ja sam Žare Gospić. Je li vam poznato to ime? Kolega i ja bi gricnuli nešto lagano

Koliko se Gospiću "osladila" ovakva moć koju je imao, govori i razgovor koji je vodio s vlasnikom jednog poznatog zadarskog restorana.

"Ja sam Žare Gospić. Je li vam poznato to ime? Kolega i ja bi gricnuli nešto lagano, nemam pojma šta imate, ali Bibinjac kaže da imate svega, pa bi mi nešto lagano pojili i popili bocu vina i idemo dalje", rekao je poreznik ugostitelju, na što je ovaj pristao.

Porezniku Gospiću nije bilo mrsko uzimati mito i od Mite Mičića, također okrivljenog vlasnika lokala "Šime", koji ga je često zvao da dođe "na lešo" kod njega. Davao mu je i bifteke, a krajem srpnja ove godine Mičić mu je ostavio paket liganja koje poreznik nosi jednoj svojoj prijateljici, kazavši da mu je tih "par kila ostavija Mita iz pizzerije", piše Slobodna Dalmacija.

Prijateljici koju je zadivilo kako mu ljudi svašta daju Gospić je rekao: "To je zato što me cijene."

Znate li nešto više o temi ili želite prijaviti grešku u tekstu?

# data[].attributes.attachment_link.title
Uhićeni inspektor besplatno žderao i pio pa blokirao firme za par tisuća kuna

# data[].attributes.attachment_link.description
U ZADRU je u USKOK-ovoj akciji uhićeno deset osoba među kojima je troje poreznih inspektora. Ostalih sedam uhićenih su vlasnici tvrtki i obrta s tog područja. Nad svima njima otvorena je istraga, a nakon ispitivanja u Zadru USKOK je od suca istrage Županijskog suda u Splitu zatražio određivanje istražnog zatvora protiv Slavice i Gospića, i to zbog opasnosti od utjecaja na svjedoke te opasnosti od ponavljanja djela.

# data[].attributes.body
Borna Duvančić 4.b

# data[].attributes.attachment_link.title
Iznudili 75 tisuća kuna od maloljetnika u Splitu, prijetili bacanjem s balkona

# data[].attributes.attachment_link.description
POLICIJSKI službenici Službe organiziranog kriminaliteta dovršili su kriminalističko istraživanje nad 18-godišnjakom i dvojicom 19-godišnjaka koje se sumnjiči za iznudu.

# data[].attributes.body
Borna Duvančić 4.b

# data[].attributes.attachment_link.title
Hajdaš Dončić: Akademska zajednica je premrežena klijentelizmom

# data[].attributes.attachment_link.description
TAKOĐER se upitao što su dekani čekali dosad sa skupljanjem potpisa za smjenu Borasa.

# data[].attributes.body
Borna Duvančić 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zašto SDA favorizira strane farmaceutske firme i zašto je Mujo Fišo (SDA) potpisao ugovor za uređenje tramvajskih stajališta ako je štetan?

Nakon jučerašnje press konferencije SDA na kojoj su optužili ministra zdravstva KS Harisa Vranića za aferu sa listom lijekova, na svom Facebook profilu oglasio se Šef kluba zastupnika SDP-a u Skupštini KS Igor Stojanović, te se osvrnuo na optužbe. Njegov post prenosimo u cjelosti.

- Danas je SDA u pauzi Skupštine KS imala press konferenciju u kojem su optužili Ministra zdravstva iz SDP-a da će izmjenom liste lijekova koje građani uzimaju na recept oštetiti građane Kantona Sarajevo za 80 miliona KM. I da je lista donesena nelegalno. Nijedan argument nismo čuli, osim da je izmijenjena lista lijekova. Iz SDA nam kažu da su im se obratile farmaceutske firme koje negoduju zbog liste.

Nije ovo jedina optužba iz SDA prema SDP-u. Na svakoj sjednici možemo čuti kako je Ministarstvo saobraćaja koje vodi SDP-ov kadar neosnovano isplatilo 4,5 miliona KM firmi BS Telekom za uređenje samo jedne tramvajske stanice.

Kao Šef kluba zastupnika SDP BiH odgovoriću na slijedeći način.

1. Listu lijekova zajedno sa Komisijom za lijekove donosi isključivo ministar zdravstva. Firme koje su se obratile SDA su strane farmaceutske kompanije koje su do sad imale primat na listi lijekova. Koga su do sad finansirale i zašto su se obratile SDA, veliko je pitanje. Da li je lista prava ili pogrešna, uvijek će biti argumenata i za i protiv. Zavisno od interesa farmaceutskih kompanija. Ministar zdravstva Vranić se odlučio da šansu da i domaćim farmaceutskim firmama. Ono što je sigurna laž, da će bilo ko biti oštećen za desetine miliona.

2. Priča o tramvajskom stajalištu za 4,5 miliona KM je teška laž SDA. 4,5 miliona KM koji su planirani za stajališta se odnosi na 12 tramvajskih stajališta sa elektronskim praćenjem saobraćaja i elektronskom kontrolom karata. A ne samo na jednu tramvajsku stanicu. I ono što je najvažnije, taj ugovor o tramvajskim stajalištima je potpisao lično Ministar Mujo Fišo koji dolazi iz SDA. Ako već SDA ima neki problem sa ovim ugovorom, neka pita svog Ministra Fišu zašto ga je potpisao.

Svako ima pravo na kritiku, ali ne i na neargumentovano pljuvanje i skretanje sa svoje odgovornosti.

Zašto SDA favorizira strane farmaceutske firme i zašto je Mujo Fišo (SDA) potpisao ugovor za uređenje tramvajskih stajališta ako je štetan? - zaključio je Stojanović.

(DEPO PORTAL/dg)

# data[].attributes.attachment_link.title
Stojanović: Zašto SDA favorizira strane farmaceutske firme i zašto je Fišo potpisao ugovor za uređenje tramvajskih stajališta?

# data[].attributes.attachment_link.description
Zašto SDA favorizira strane farmaceutske firme i zašto je Mujo Fišo (SDA) potpisao ugovor za uređenje tramvajskih stajališta ako je štetan? Nakon jučerašnje press konferencije SDA na kojoj su optužili ministra zdravstva KS Harisa Vranića za aferu sa listom lijekova, na svom Facebook profilu oglasio se Šef kluba zastupnika SDP-a u Skupštini KS Igor Stojanović, te se osvrnuo na optužbe.

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/povjerenstvo-za-odlucivanje-o-sukobu-interesa-istrazuje-gordana-jandrokovica---694882.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Predsjednik Hrvatskog sabora Gordan Jandroković, kako doznaje Dnevnik Nove TV, pod povećalom je Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa.

Galerija + 0

Otvoren je predmet i istražuje se postoji li privatna poveznica njega i Vedrana Gajskog zbog kojeg je urgirao u Državnim nekretninama.

Ministar Kuščević komentirao nagađanja da će članovi Povjerenstva za odlučivanje o sukoba interesa biti smijenjeni Predsjednica Povjerenstva za sukob interesa za Dnevnik Nove TV potvrdila da se za sada neće baviti Plenkovićem u aferi Hotmail

Podsjetimo, predsjednik Sabora priznao je kako se obratio tadašnjem državnom tajniku Katičiću jer se Gajskom naplaćivala najamnina, a lokal nije bio spojen na struju. Povjerenstvo se zainteresiralo za slučaj nakon što je u medijima izašlo da su supruge Jandroković i Gajski bliske i na društvenim mrežama.

"Povjerenstvo istražuje i činjenice koje se tiču gospodina Jandrokovića i to je sve što mogu reći. Ne mogu u detalje, ali u fokusu nam je sve što je izašlo u medijima, istražujemo njihovu relevantnost i istinost", potvrdila je predsjednica Povjerenstva Nataša Novaković.

Vijesti gledajte svakog dana na Novoj TV, a više o najvažnijim vijestima čitajte na portalu DNEVNIK.hr.

Propustili ste vijesti? Pogledajte ihbesplatno na novatv.hr

Još brže do svakodnevnih vijesti prilagođenih tebi. PREUZMI novu Još lakše do najnovijih vijesti o poznatima. Preuzmi novu DNEVNIK.hr aplikaciju

# data[].attributes.attachment_link.title
Doznaje Dnevnik Nove TV: Gordan Jandroković pod povećalom Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa

# data[].attributes.attachment_link.description
Predsjednik Hrvatskog sabora Gordan Jandroković, kako doznaje Dnevnik Nove TV, pod povećalom je Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Galerija + 0 Otvoren je predmet i istražuje se postoji li privatna poveznica njega i Vedrana Gajskog zbog kojeg je urgirao u Državnim nekretninama.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/plenkovic-o-hdz-ovcu-koji-je-u-skoli-u-zagvozdu-zaposlio-kcer-nije-mi-to-bas-normalno-716666

# data[].attributes.attachment_link.title
Plenković o HDZ-ovcu koji je u školi u Zagvozdu zaposlio kćer: ‘Nije mi to baš normalno’

# data[].attributes.attachment_link.description
Tonći Vuksan (HDZ), ravnatelj Osnovne škole u Zagvozdu u prosvjetu je ubacio svoju kćer bez odgovarajućeg iskustva, a u tome ne vidi nikakav problem. Premijer ne dijeli to mišljenje

# data[].attributes.body
https://transparency.hr/hr/antikorupcija-detalji/korupcija-u-obrazovnom-sustavu-428

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bliži se nova školska godina, djeca se upisuju u vrtiće, prve razrede osnovnih i srednjih škola, mladi se upisuju na fakultete.

Kako bi upisali djecu u vrtić i jaslice po prihvatljivim cjienama roditelji nerijetko znaju ponuditi mito. Također, natječaji za upis u vrtiće često su okarakterizirani kao netransparentni, ali najveći problem vezan uz korupciju događa se u visokom obrazovanju te u samom sustavu školstva.

Korupcija u obrazovnom sustavu je ozbiljan problem koji utječe na kvalitetu škola i fakulteta kako u Hrvatskoj tako i širom svijeta.

Do 2019. u Hrvatskoj javnoj i državnoj upravi pronađeno je 78 lažnih diploma i svjedodžbi, od kojih 22 u resoru obrazovanja, u školskim ustanovama.
Čelnik sindikata Preporod Željkom Stipić smatra da su u zloupotrebi zapošljavanja po školama lažne diplome tek negdje na četvrtom mjestu. Na prvom je korupcija, na drugom političko uhljebljivanje, potom slijedi nepotizam, a tek na kraju dolaze lažne diplome.
Korupcija u sustavu školstva i visokog obrazovanja ugrožava dobrobit društva jer narušava društveno povjerenje, pogoršava nejednakost i izlaže djecu neetičkom ponašanju. Onemogućava razvoj i obrazovanje kompetentnih i etičnih pojedinaca za buduće vodstvo i radnu snagu jer onemogućava svima jednake obrazovne mogućnosti.

Namještanje natječaja za zapošljavanje u školstvu i nepotizam su veliki problem te mogu dovesti do zapošljavanja loše kvalificiranih učitelja, dok namještanje ponuda može rezultirati udžbenicima i materijalima lošije kvalitete.
Željko Stipić navodi kako postoje 4 klasične zlouporabe zapošljavanja u školstvu. "Prva se odnosi na ravnatelje. Prije svega, tu se radi o ravnateljima koji odbijaju tehnološke viškove. Iako su ih po zakonu obavezni primiti, oni ih ne žele jer žele zaposliti nekoga drugoga, po svom izboru. Tu se ravnateljima ništa ne događa. Štoviše, njima se to gotovo redovno tolerira jer se zna da su povjerenstva za zapošljavanje leglo raznih malverzacija pa se takve ravnatelje doživljava kao svojevrsne heroje koji su se oduprli direktivama koje stižu od povjerenstava", tumači. Druga zlouporaba je davanje prioriteta mimo redoslijeda. "Primjerice, zna se događati da netko tko ima pet godina radnog staža dobije posao prije nego netko tko ima 20 godina staža. Nevjerojatno je da takvih slučajeva ima jako puno".Treća je tendenciozno brisanje ljudi s liste kadrova iako nisu zbrinuti na odgovarajući način. "Primjerice, neki nastavnik tjelesnog bude zaposlen u produljenom boravku jer se ondje otvorilo mjesto. On ga prihvati da ne bude bez posla, no potom bude zbrisan s liste nezaposlenih kadrova pa ostane bez prava čak i kada se otvori radno mjesto za nastavnika tjelesnog". Također, kaže, postoji i paradoks da se onemogućava da višak u jednoj županiji bude zaposlen u drugoj, u kojoj ima mjesta. "Tako se dogodi da imate škole udaljene međusobno pet kilometara, a da škola iz jedne županije ne želi zaposliti nastavnika iz druge jer između njih ide granica županija". Konačno, tu je i zapošljavanje koje kombinira razne oblike pogodovanja. "Meni je poznat jedan primjer jednog oca koji je povjerenik većinskog sindikata, a koji je preko povjerenstva svojoj kćeri namjestio zaposlenje. Pritom je ona dobila prioritet iako je sama dala otkaz na pola radnog vremena. Ona nikako nije smjela završiti na listi, no na očevu intervenciju našla se ondje i bila je zaposlena u školi svoga oca".
Izvor: https://sindikat-preporod.hr/lazne-diplome-su-porazne-ali-nisu-nista-naspram-korupciji-u-skolama/

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
korupcija u obrazovnom sustavu  - transparency international hrvatska -

# data[].attributes.attachment_link.description
Bliži se nova školska godina, djeca se upisuju u vrtiće, prve razrede osnovnih i srednjih škola, mladi se upisuju na fakultete. Kako bi upisali djecu u vrtić i jaslice po prihvatljivim cjienama roditelji nerijetko znaju ponuditi mito.

# data[].attributes.body
https://www.jutarnji.hr/vijesti/crna-kronika/alemka-markotic-bila-je-prva-poznata-zrtva-nije-jedina-nazalost-imam-lose-vijesti-za-vas-15025934

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nažalost, imam loše vijesti za vas.

Prije nekoliko mjeseci dobio sam pristup uređaju koji upotrebljavate za pretraživanje interneta. Od tada pratim vašu internetsku aktivnost. Redovito pristupate stranicama za odrasle. Imam sjajnu ideju. Napraviti video u kojem svršavate u ednom djelu zaslona dok se video istovremeno reproducira na drugom zaslonu. Podijelit ću ga s vašim prijateljima i na društvenim mrežama. To želite spriječiti. Uplatite mi 1500 eura u bitcoinima na moj račun i sve ću zaboraviti. Imate 48 sati za odgovor.

Poruka je to koju je nedavno primila jedna Zagrepčanka. Srećom, odmah je prepoznala da se radi o prijevari te na nju nije nasjela, no gotovo je nemoguće ustanoviti tko sve jest uplatio kako ne bi kompromitirao ugled, obiteljske odnose, posao...

Internet je od svog početka često opasno mjesto, a prijevare putem mailova već su poznate i pticama na grani. Nema tko nema misterioznog rođaka u Gani koji je, eto, nesrećom preminuo te ostavio svoje golemo bogatstvo baš vama, ali je potrebno uplatiti stotine dolara za troškove prijenosa tih milijuna.

A onda je počelo novo doba internetskog kriminala. Kriptovalute. Nedjeljni Jutarnji proteklih je dana razgovarao s više sugovornika koji jednoglasno ističu kako su kriptovalute, zbog mogućnosti anonimnosti, uvelike olakšale posao kriminalcima, iznuditeljima i ucjenjivačima, a otežale posao policijskim agencijama koje mukotrpno rade na razrješavanju tih složenih slučajeva.

Kriminal kriptovalutama u prvi plan došao je u Hrvatskoj kada je svoju agoniju prijavila profesorica Alemka Markotić, ravnateljica Klinike za infektivne bolesti "Dr. Fran Mihaljević" u Zagrebu. Propali biznismen Boris Š. putem elektroničke pošte prijetio joj je da će je ubiti te od nje tražio da mu putem elektronskog novčanika (eWallet) uplati 100.000 eura u kriptovaluti. Brzo je uhvaćen jer je Markotić prijetnje ozbiljno shvatila te je sve prijavila policiji, čija je Služba za kibernetičku sigurnost otkrila o kome se radi. Naknadno se doznalo da je riječ o čovjeku koji je zapao u financijske probleme te ih je mislio riješiti tako da ucjenjuje članicu Nacionalnog stožera za civilnu zaštitu. Neslužbeno, kažu naši sugovornici, nije bio "prepametan", jer je tijekom svoje iznude ostavio mnogo tragova po kojima su ga lako pronašli i zatvorili.

Roland Vizler, policijski službenik iz Službe za kibernetičku sigurnost MUP-a, kaže kako je ovaj slučaj jedinstven, ali ne i jedini takav. Mnogi iz straha ne prijavljuju kaznena djela, a neki, naročito kada je riječ o manjim iznosima koje ucjenjivač traži, plate i zaborave na cijelu priču.

Upravo je u tijeku jedna zanimljiva istraga čiji akteri trenutno ne žele istupati u javnost. Ipak, priču je zanimljivo ispričati.

Ugledni zagrebački pravnik svoju je životnu ušteđevinu od oko 100 tisuća dolara odlučio "oplemeniti". Starije je dobi, internetom se koristi kako bi provjerio sudska ročišta, slao mailove, pogledao vijesti, a odnedavno i plaća račune. Usamljen je, pa si je na mobitel instalirao najpopularniju aplikaciju za spajanje partnera - Tinder. Ubrzo je stupio u kontakt s lijepom djevojkom. Singapurka, ali živi na Novom Zelandu. Brzo su "kliknuli", počeli razmjenjivati nježne i romantične poruke, a onda mu je ona dala ideju. Naime, razgovarali su o tome kako bi on htio uložiti svoj novac, a ona je rekla da je najbolje da ih uplati u bitcoin. To je, kazala je, rizično i dugoročno, ali strateški opravdano ulaganje.

Nakon nekoliko dana prepiski Zagrepčanin ju je odlučio poslušati. Dala mu je detaljne smjernice kako da to napravi. Svih oko 600 tisuća kuna uplatio je u InfToken. Nije riječ o standardnoj kriptovaluti, već o "investicijskom novcu" kojim se, pojednostavljeno, ulaže u kompanije koje bi potencijalno mogle ostvariti dobit. No, iako je riječ o popriličnom riziku, naš sugovornik nije uspio ni zaraditi niti izgubiti novac jer je cijela ušteđevina naprosto - nestala. Uplata nikada nije proknjižena, a svi kontakti s mjenjačnicom (za koju se ispostavilo da je lažna) prestali su biti u funkciji.

Policiji, kaže, ne namjerava prijavljivati što mu se dogodilo. Iako prekasno, svjestan je svoje naivnosti, te je odlučio angažirati mladog cyber-stručnjaka kojem je obećao veliku proviziju ako mu uspije vratiti novac.

Šansa za to, zapravo, vrlo je malena.

Pojeo vuk magare - slikovito kaže Lucijan Carić, poznati hrvatski stručnjak za sigurnost informatičkih sustava. Prema njegovim riječima, kriptovalute nisu stvorene za kriminal, ali se kriminalci njima koriste.

- Pištolj nije stvoren za razbojništva i ubojstva. Tako ni kriptovaluta. Ali, postoje pojedinci koji se kriptovalutama koriste kako bi činili kaznena djela - kaže.

Iako je slučaj iznude Alemke Markotić vjerojatno prvi zabilježen slučaj takve iznude u Hrvatskoj, to ne znači da je informatički kriminal malen. Upravo suprotno, kako kazuje naš sugovornik, sive brojke vjerojatno su katastrofalne.

Problem je što je jako teško razlučiti gdje se stvarno radi o kaznenom djelu. Imamo slučajeve takozvane posudbe autoriteta. Netko uzima identitet neke javne ličnosti i putem tog autoriteta pokušava nagovoriti nekoga na ulaganje u valute koje nisu pouzdane. Imali smo tako slučaj da je netko "posudio" identitet Emila Tedeschija ili Mate Rimca. To su ljudi koji su se dokazali svojim radom i u javnosti se percipiraju kao uspješni poduzetnici. I onda vam "oni", odnosno netko tko se lažno predstavlja u njihovo ime, savjetuje kako i gdje ulagati. Tu nema kaznenog djela, naprosto se radi o nečijoj procjeni hoće li ili neće uložiti svoj novac. Uostalom, jasno je da ljudi koji znaju zaraditi novac to naprosto znaju, zašto bi otkrivali svoje tajne drugima? - objašnjava Carić.

Komentirajući slučaj zagrebačkog pravnika kaže da je riječ o uobičajenoj, ali i vrlo sofisticiranoj prevari.

- Počinitelji takvih prevara često ulažu jako puno vremena kako bi ostvarili odnos sa žrtvom. Razmjenjuju mnogo poruka, pokušavaju steći maksimalno povjerenje prije nego što konačno "krenu u akciju". Takve stvari teško je predvidjeti i najvažnija je osobna odgovornost, jer često kasnije nema pomoći - ističe.

MUP-ov stručnjak za računalni kriminal Roland Vizler objašnjava kako su iznude pomoću računala nekada bile mnogo složenije. Morao si, kaže, otvoriti poseban račun, mjenjačnice su bile transparentne i bilo je mnogo teže "oprati" crni novac. Sada su stvari za kriminalce u mnogočemu jednostavnije, ali se moraju služiti sofisticiranijim metodama kako bi došli do novca.

Ključne su mjenjačnice. Putem njih se odvija promet kriptovalutama. Vlasnik novca ima privatni račun, koji je poznat samo njemu i putem njega može plaćati, a ima i javni račun koji je "kobasica" od više slovnih i brojnih znakova. Na taj račun svatko mu može uplatiti bitcoine ili neku drugu kriptovalutu. Blockchain je popis transakcija koji se bilježi na više milijuna računala istodobno - objašnjava Vizler.

Napominje kako je takva kaznena djela teško otkriti jer policija može vidjeti javni račun počinitelja, no njega teško može spojiti sa stvarnom osobom. Ipak, većina počinitelja u nekom trenutku taj digitalni novac u nekom trenutku poželi pretvoriti u "stvarni" novac. Upravo na izvlačenju novca upadaju u oči brojnim međunarodnim policijskim agencijama koje se bave ovom problematikom.

Evo primjera. Recimo da je uplatio ljetovanje s kriptovalutom zarađenom kaznenim djelima. Uplatio je novac na račun vlasnika hotela ili apartmana. Tu ostaje trag, osobni podaci uplatitelja i tu možemo doći do njega. Inače, vrlo teško, kazuje iskusni policajac.

Otkriva nam kako su veliki problem slučajevi prijevare putem takozvanih ransomwarea. Riječ je o programima koje počinitelji putem interneta instaliraju na računala, a kojima blokiraju normalan rad uređaja. Kako bi stvari vratili u normalu, traže veliku "otkupninu" u kriptovaluti. Nedavno je u Njemačkoj zabilježen slučaj gdje je pomoću ransomwarea hakirana bolnica u Düsseldorfu. Hakeri su uspjeli onesposobiti centralni bolnički sustav te su ugasili sredstva za održavanje života u jednoj bolničkoj sobi gdje se nalazila životno ugrožena pacijentica. Iako policija nije otkrila detalje, tražena je velika otkupnina kako bi se sustav vratio u rad. Uspaničeni zdravstveni djelatnici pacijenticu su hitno morali prebaciti u drugu bolnicu. No, tijekom puta je preminula, a njemačka policija otvorila je istragu zbog ubojstva, koja zasad nije dala rezultate.

Iako, srećom, u Hrvatskoj nema tako drastičnih slučajeva, ransomware niti u nas nije nepoznanica. Doznajemo tako kako je samo u jednoj hrvatskoj kompaniji šteta zbog ransomwarea bila oko petnaest milijuna kuna. S druge strane, takvi se zloćudni programi znaju "ponašati" kao da su stvarne osobe. Tako je u jednoj državnoj tvrtki zabilježen slučaj gdje je računovodstvo dobilo hitnu elektroničku poruku od direktora. Rekao je da je na poslovnom putu te da mu odmah treba uplatiti 50.000 dolara. Ništa ne sumnjajući, računovodstvo je uplatilo novac, no nije se radilo o direktoru niti o njegovom računu, već o tko zna gdje smještenoj kriminalnoj organizaciji, a novac je nemoguće vratiti.

Veliki problem početkom godine imala je i jedna od najvećih hrvatskih državnih kompanija - Ina. Pomoću zloćudnog softvera koji je instaliran u njihova računala nepoznati počinitelj uspio je tu tvrtku "vratiti u kameno doba", kako su pisali analitičari. Računala nisu radila, a softver se s jednog na drugo prebacivao brzinom munje, čim bi netko uključio svoje računalo. Tražila se otkupnina od 1500 bitcoina, odnosno oko petnaest milijuna eura.

- Napad i mogući neovlašteni pristup podacima se istražuje. Kao i kod svakog kibernetičkog napada, u ovom trenutku ne možemo isključiti mogućnost da je došlo i do neovlaštenog pristupa osobnim podacima - priopćili su tada iz kompanije. Otkupnina nije plaćena, Ina je sve odmah prijavila institucijama. Sustav se normalizirao, no organizator ovog zločina još je u bijegu ili, što je vjerojatnije, nastavlja sa svojim metodama rada prema drugim tvrtkama.

MUP surađuje s Interpolom, Europolom i drugim međunarodnim policijskim organizacijama. Ali, takve počinitelje vrlo je teško otkriti, a poseban je problem što mnogi i ne prijavljuju slučajeve. Zato je ključna osobna odgovornost građana - pojašnjava stručnjak.

Dodaje kako nema govora o tome da se ovakvim oblikom kriminala bave golobradi klinci koji ucjenjuju ljude iz udobnosti svoje sobe u roditeljskoj kući.

- Ne treba generalizirati, ali prema našim spoznajama riječ je o vrlo dobro uhodanim zločinačkim organizacijama koje nekada broje i više desetaka ljudi uključenih u 'akciju'. Nema podataka kolika je stvarna šteta, no zasigurno se radi o stotinama milijuna eura godišnje, ako ne i više - kaže.

Slaže se s time i Vlaho Hrdalo, vjerojatno jedini hrvatski odvjetnik specijaliziran za digitalno pravo, koji ističe kako je karakteristika kriptovaluta njihova sljedivost. No, u praksi to često teško funkcionira.

- Problem je što policijske agencije, uključujući i MUP, ne raspolažu adekvatnim brojem ljudi i opremom za kvalitetnu digitalnu forenziku. A upravo je digitalna forenzika jedini način na koji se može doći do počinitelja ovakvih kaznenih djela - kaže Hrdalo.

Ističe kako je kriminal kriptovalutama relativna novost te smatra da bi bilo nepravedno cijeli sustav kriptovaluta svesti u rang zločina. No, problemi postoje, a prema njemu kolateralne žrtve upravo su spomenute mjenjačnice koje nerijetko, iako posluju sasvim legalno, ni ne znajući sudjeluju u brojnim kriminalnim radnjama.

Dobra je stvar što transakcije u kriptovalutama ostaju zauvijek dostupne. Ništa se ne briše. Policija može i za sedam godina pokrenuti istragu i doznati što se dogodilo, prateći transakcije - dodaje.

Kao što smo spomenuli, to nikada nije lak, već dugotrajan i mukotrpan zadatak. Policijski stručnjak Vizler kaže kako mu je upravo na stolu jedan veliki predmet. Detalje, naravno, ne otkriva, no ističe kako se cyber kriminalcima može doskočiti. Ključno je da građani uvijek obavijeste policiju, ali ne kada to nije nužno.

Naravno da nemamo kapacitete da provjeravamo svaki spam ili elektroničku poruku u kojoj netko traži uplatu. Bitno je da do uplate u takvim situacijama ne dođe, a ako dođe i građanin shvati da je prevaren, obavezno nam se treba javiti - ističe.

Pravnik s početka naše priče policiji se, kao što smo spomenuli, nije javio niti namjerava. Nema povjerenja da će njegov novac ikada biti vraćen zakonskim putem. Mladić kojeg je angažirao da mu vrati novac danonoćno radi na tome, no pitanje je hoće li uspjeti. Uspio je doznati podatke "Novozelanđanke", te ih povezati sa Singapurom, svjetskim središtem kriptovalutne ekonomije. Traži da ne otkrivamo metode njegove digitalne forenzike, no smijemo reći da pomoću različitih društvenih mreža pokušava ponajprije ustanoviti gdje je novac završio, a potom i kako ga vratiti. Stopostotnog uspjeha, kaže, sasvim sigurno nema, pogotovo jer je novac možda završio u valuti čija je vrijednost "umjetna", odnosno stvorena je softverom koji nasumično svakodnevno kupuje i prodaje valutu kako bi stvorio privid da za njome uistinu postoji ozbiljna potražnja.

- Realno, da se tako izrazim, postoji mogućnost da je vrijednost 1 dolara mog klijenta sada 0.01. Na to je nemoguće utjecati, novac je izgubio i više ništa ne može učiniti - kazuje nam mladi Zagrepčanin.

Iz razgovora sa žrtvama kibernetičkog kriminala, kao i stručnjacima za informacijsku sigurnost, da se zaključiti samo jedno. Osobna odgovornost je ključna. Kriminal vezan uz kriptovalute zasigurno će rasti. Nekoliko slučajeva godišnje, koliko danas bilježi hrvatska policija, možda će već iduće godine biti nekoliko desetaka slučajeva. Služba za kibernetičku sigurnost svaki će taj slučaj detaljno obraditi, no imat će znatno manje posla ako odustanemo od lakomosti i ideje da "novac pada s neba", kao i ako prijavljujemo svaki slučaj iznude putem interneta. Ili, najjednostavnije, obrišemo taj e-mail.

# data[].attributes.attachment_link.title
Alemka Markotić bila je prva poznata žrtva. Nije jedina... 'Nažalost, imam loše vijesti za vas'

# data[].attributes.attachment_link.description
Nažalost, imam loše vijesti za vas. Prije nekoliko mjeseci dobio sam pristup uređaju koji upotrebljavate za pretraživanje interneta. Od tada pratim vašu internetsku aktivnost. Redovito pristupate stranicama za odrasle. Imam sjajnu ideju. Napraviti video u kojem svršavate u ednom djelu zaslona dok se video istovremeno reproducira na drugom zaslonu.

# data[].attributes.body
https://www.autograf.hr/hrvatska-tone-u-klijentelizmu/

# data[].attributes.attachment_link.description
Klijentelizam je u politici praksa, u kojoj utjecajni pojedinci, najčešće na vlasti, dodjeljuju privilegije i čine usluge onima, koji inače na to ne bi imali pravo. Praksa klijentelizma uspostavlja odnose razmjene utjecaja između onoga koji dodjeljuje ili omogućuje posebne usluge ili privilegije,

# data[].attributes.body
https://lidermedia.hr/komentari/edis-felic-zakon-o-reviziji-favorizira-tvrtke-u-stranom-vlasnistvu-129533

# data[].attributes.attachment_link.title
Edis Felić: Zakon o reviziji favorizira tvrtke u stranom vlasništvu

# data[].attributes.attachment_link.description
Atlantic Grupa podnijela je Ustavnom sudu na ocjenu ustavnosti neke odredbe Zakona o reviziji koje se odnose na obvezu angažmana dviju revizorskih kuća za tvrtke od javnog interesa za Republiku Hrva...

# data[].attributes.body
Vanesa Šarić, 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svjetlo dana uskoro bi mogao ugledati prvi pravilnik o sprječavanju nepotizma na Sveučilištu Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku. Priča se zakotrljala u svibnju, a prijedlog nacrta toga pravilnika poslan je nedavno na adrese fakulteta, kako bi se, među ostalim, i profesori očitovali o njemu.
Osniva se i povjerenstvo
Nije tajna, naime, da na osječkim fakultetima rade ili su radile i cijele obitelji - roditelji, sinovi ili kćeri, snahe ili zetovi, kako na važnim profesorskim, pa i dekanskim funkcijama, sve do administracije i spremačica. I sami smo, iz glave, izbrojili najmanje osam takvih primjera, a može se to lako provjeriti prelistavanjem popisa nastavnika na internetskim stranicama.

Često to, stoga, izaziva sumnju javnosti u nepristranost pri zapošljavanj u, neovisno o tome koliko su te sumnje možda opravdane ili nisu.

- Pravilnikom želimo pojačati neovisnost akademske zajednice, još smo prije započeli s antikorupcijskim programima, a ovo je svojevrsni nastavak. Sve je, pak, još u povojima - ističe rektor prof. dr. sc. Željko Turkalj.

Na pitanje ima li takva odluka konkretan povod, u smislu nedavnih prijava ili sumnji u nepotizam, Turkalj odgovara da pritužbi nije bilo.

Zaživi li pravilnik, ustrojit će se i povjerenstvo za suzbijanje nepotizma. Upravo će ono davati zeleno svjetlo za zapošljavanje na Sveučilištu.

priznanje 'Svi se trude zaposliti svoje dijete u Holdingu' "Moje mjesto u zajednici" Nepotizam je glavna prepreka u zapošljavanju

No, činit će to na prijedlog čelnika fakulteta ili druge sveučilišne sastavnice. Zapošljava li se nečiji rođak, fakulteti će morati detaljno obrazložiti zašto je baš on najbolji izbor za određeno radno mjesto. Povjerenstvo zatim utvrđuje odnos povezanosti. Pronađe li ga, spriječit će zapošljavanje.

Za nepotizam, pak, Sveučilište redovito i oštro javno proziva prof.dr.sc. Nedeljko Bosanac, umirovljeni profesor u trajnom zvanju na Pravnom fakultetu u Osijeku i jedan od, kako sam ističe, suosnivača Sveučilišta. Napisao je i više od 250 kolumna, a ukoričio ih je i u dvije knjige "Slavonski pogled unaprijed".

- Zaposleno je mnogo rodbine profesora, partitokrata i administracije. Koristi ta bulumenta onu socijalističku "Željezničarska djeca voze se besplatno!". Toliko su u zadnja dva i pol desetljeća razvili tu bolest da su njihova djeca danas nasljednici te politike i, naravno, zaštitnici deformiranog sveučilišnog organizma koji troši i raste, širi se i pokazuje svu nakaznost i sebe i društva koje ga plaća - stava je profesor Bosanac, a sve je to jučer napisao i na svom profilu na Facebooku.

Sveučilište smatra i odgovornim za "propast Slavonije i Baranje".
"Zavukli su se u kabinete"
- Bez obzira na vlast, partitokrati su od 1990. do 2015. toliko zavladali Sveučilištem u Osijeku da su napravili negativnu kadrovsku selekciju i ograničili slobodu javnoga rada i istraživanja. Znanstvenika je više od 1100, a u javnosti se može prepoznati tek dvojicu-trojicu. Svi drugi zavukli su se u kabinete. Ni to nije problem, već što zapošljavaju svoju djecu i rodbinu na fakultetima i u Rektoratu. Primjeri za to su Pravni, Poljoprivredni i Ekonomski fakultet - tvrdi on.

Na primjedbu da na fakultetima rade i cijele obitelji, rektor Turkalj pak drukčije gleda.

- Što to znači "cijele obitelji"? Imamo dosta mladih koji se zaposle, upoznaju i ožene, to nije nepotizam - zaključuje Turkalj.

Inače, sličan pravilnik za suzbijanje nepotizma već postoji na Sveučilištu u Splitu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Zapošljavanje rodbine spriječit će pravilnikom o nepotizmu

# data[].attributes.attachment_link.description
Svjetlo dana uskoro bi mogao ugledati prvi pravilnik o sprječavanju nepotizma na Sveučilištu Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku. Priča se zakotrljala u svibnju, a prijedlog nacrta toga pravilnika poslan je nedavno na adrese fakulteta, kako bi se, među ostalim, i profesori očitovali o njemu.

# data[].attributes.body
Vanesa Šarić, 4.b

# data[].attributes.attachment_link.title
Povjerenstvo za sukob interesa vezanih ruku: Obustavljeni postupci protiv Plenkovića i Dalić, a nema odluke niti o Milanovićevu putu u Albaniju

# data[].attributes.attachment_link.description
Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa obustavilo je postupke protiv Andreja Plenkovića, Martine Dalić, Zdravka Marića i Bože Petrova dok se ne riješi situacija s člankom 5. Zakona o sukobu interesa, a iz istog razloga nije odlučilo pokrenuti ni postupak protiv Zorana Milanovića.

# data[].attributes.body
Vanesa Šarić, 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Korupcija: aktivno podmićivanje u hrvatskom kaznenom pravu i praksi' tema je doktorata koji je nedavno obranio sudac Kaznenog odjela Općinskog suda u Splitu i zamjenik predsjednika Državnog sudbenog vijeća Mijo Galiot. To je dovoljan razlog da se dozna do kakvih se zaključaka došlo tijekom rada na doktoratu.
U našem društvu - gdje korupcije ima najviše?
Istraživanje je pokazalo da je aktivno podmićivanje najviše prisutno u sektorima policije, visokog obrazovanja, zdravstva i mirovinskog osiguranja. Na njih otpada više od 81% zabilježenih sudskih procesa koji su se vodili zbog počinjenja kaznenih djela aktivnog podmićivanja i u kojima su optuženi na kraju i osuđeni za ta djela. Zanimljivo je da je pravosuđe prisutno u tom kontekstu sa 2,03% iako je percepcija javnosti drukčija.

Ovdje je riječ o pravomoćnim osudama, što znači da bi, prema nekom drugom kriteriju istraživanja, podaci možda bili i drugačiji. Ipak, s obzirom na ustavnu presumpciju nevinosti, kriterij pravomoćnih osuda najprikladniji je za ocjenu prisutnosti korupcije u društvu.

Ispitivanje porijekla imovine Bunjac: Suđenje Lovrić-Merzel i isplata na ruke pokazuje praksu korupcije u Hrvatskoj
Postoji li ijedna djelatnost a da nije zatrovana korupcijom?
Nijedan segment društvenog djelovanja nije imun na korupciju. No, vjerujem da ona nije sistemske prirode, a pojedini incidentalni slučajevi ne mogu biti dovoljna osnova za zaključak da je cijela država korumpirana.
Tko u nas najviše daje mito?
Analizirao sam najčešće davatelje mita samo kroz stupanj stručne spreme. Sudska je praksa pokazala da najčešće daju mito oni sa srednjom stručnom spremom (SSS) i oni s visokom stručnom spremom (VSS). Gotovo podjednako to čine oni sa završenom osnovnom školom i oni s višom stručnom spremom (VŠS). Tako su oni s osnovnoškolskim obrazovanjem počinili inkriminaciju aktivnog podmićivanja u 9,36%; oni s VŠS u 9,94%; oni s VSS u 23,39%, a oni sa SSS u 57,31% slučajeva.
A što se sve daje kao mito?
Sudska je praksa pokazala da se kao mito davalo i nudilo različite stvari. Uglavnom je bila riječ o novcu, vrijednosnim bonovima za kupnju, zaposlenju ili napredovanju na poslu, besplatnom turističkom ili drugom putovanju, različitim pokretnim stvarima, plaćanju građevinskih ili drugih radova. No, ti su počinitelji bili pravomoćno osuđeni i za davanje 20 litara vina, peke za pečenje mesa i janjeta, ali i za plaćanje ručka ili davanja stipendije za dijete primatelja mita.
I, kakve su kazne za to?
Postojeća je sudska politika kažnjavanja preblaga u odnosu na zakonsku politiku kažnjavanja počinitelja kaznenih djela aktivnog podmićivanja. Pritom se pod zakonskom politikom kažnjavanja podrazumijevaju u KZ-u propisane kazne, a pod sudskom izrečene kazne počiniteljima aktivnog podmićivanja. Sudovi kaznu zatvora "davateljima" mita uglavnom određuju bliže zakonskom minimumu propisane kazne zatvora ili ispod zakonskog minimuma i uz primjenu uvjetne osude.
Jeste li doživjeli da je netko vama pokušao ponuditi mito?
Ne. Takve se pojave po prirodi stvari najmanje mogu očekivati na sudovima prvoga stupnja čije odluke korištenjem pravnih lijekova gotovo uvijek podliježu nadzoru viših sudova. Oni koji računaju da je davanjem mita moguće utjecati na ishod takve odluke procjenjuju da na toj instanciji to i nije najpametnija "investicija" jer odluke prvostupanjskih sudova nisu pravomoćne, nemaju zadnju riječ.
Za primanje mita bio je osumnjičen dekan jednog fakulteta koji je studentima predavao, eto baš antikorupcijski odgoj. Pod istim su se optužbama našli i neki drugi sveučilišni profesori, liječnici, policijski i pravosudni djelatnici... Zašto ljudi koji imaju ugled i status, i trebali bi predstavljati moralne autoritete, ipak pokleknu pred - kuvertom s novcem?
Odgovor nije moguće precizno dati bez sagledavanja korupcije u najširem smislu riječi te domaćih društvenih i gospodarskih prilika. Zaboravljamo da smo se kao tranzicijska zemlja našli pred složenim zadatkom da umjesto sustava koji se ukorijenio u sve segmente društveno-političkog života ulaskom u EU implementiramo pojam korupcije kakav je, recimo, u skandinavskim zemljama. Istraživanje tog fenomena zaslužuje i sociološki pristup. Bilo kakav poremećaj u društvu dovodi do destabilizacije sustava, od čega "nije operiran" ni ljudski faktor koji taj sustav predstavlja.

Korupcijski su elementi nuspojave iznimno složenih društveno-političkih odnosa s kojima smo suočeni od stvaranja države. Nikako se ne mogu složiti s ocjenom da je to pojava vezana za visokoobrazovane strukture, o čemu sam u svom radu iznio i egzaktne podatke. Još se manje mogu složiti s tezama da je korupcija stil koji prevladava u pravosudnim krugovima. Mi se kao sustav moramo osloboditi od svakog oblika "pogodovanja", da stvari pojednostavim do kraja, od radnika na pregledu vozila na tehničkom pregledu do svakog državnog službenika, pa tako i onih najodgovornijih.
Što učiniti da korupciju svedemo na što manju mjeru?
Institucionalno gledano, treba ponajprije izmijeniti stvarnu nadležnost USKOK-a u vezi s procesuiranjem korupcijskih kaznenih djela, tako da u njegovu djelokrugu rada budu samo najteža kaznena djela aktivnog (i pasivnog) podmićivanja iz područja javnog sektora, ali i ona iz privatnog sektora s obzirom na značaj djela i osumnjičenika. Možda bi bilo potrebno i da se njegova nadležnosti odredi i u odnosu na vrijednost (visinu) mita koja je ostvarena u korupcijskoj razmjeni.

Tako bi se ta posebna tijela bavila samo krupnijim "ribama" na visokim položajima koji u jačoj mjeri narušavaju društveni i gospodarski sustav. To bi sigurno unaprijedilo učinkovitost rada. To se odnosi i na tzv. uskočke sudove. Vezano za zakonsku politiku kažnjavanja, valja primijetiti da je ona s vremenom znatno postrožena.

No, iz provedenog istraživanja proizlazi da sudska politika kažnjavanja nije pratila navedeni trend jer je bila sklonija odmjeravanju kazne zatvora u mjeri bližoj posebnom zakonskom minimumu pa i ispod toga minimuma primjenom instituta ublažavanja te primjenjivanju uvjetne osude. Stoga je nužno unaprijediti i ujednačiti tzv. uskočku sudsku praksu, pa i u pogledu težine kažnjavanja.
U korupciju spada i sukob interesa za što se u nas sumnjiče mnogi na visokim funkcijama, a teško je povjerovati da oni nisu u stanju shvatiti što je to sukob interesa.
Sukob interesa ne znači uvijek koruptivno ponašanje iako on to može biti i, u pravilu, predstavlja "predigru" korupciji. Promatrajući odnos koruptivnog ponašanja i sukoba interesa, može se reći da je korupcija konačna faza sukoba interesa i da najčešće znači kazneno djelo, dok sukob interesa uključuje u sebi širok krug različitih tipova ponašanja, ali većina se takvih djela ne klasificira kao kazneno djelo.
Što će se promijeniti uvođenjem eura i hoće li sve poskupjeti

# data[].attributes.attachment_link.title
U Hrvatskoj najviše mita u policiji i zdravstvu: Daju novac, bonove, putovanja, vino...

# data[].attributes.attachment_link.description
Korupcija: aktivno podmićivanje u hrvatskom kaznenom pravu i praksi' tema je doktorata koji je nedavno obranio sudac Kaznenog odjela Općinskog suda u Splitu i zamjenik predsjednika Državnog sudbenog vijeća Mijo Galiot. To je dovoljan razlog da se dozna do kakvih se zaključaka došlo tijekom rada na doktoratu.

# data[].attributes.body
Vanesa Šarić, 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Policija je utvrdila da su supružnike u dobi o d 62 i 49 godina iznuđivala dvojica muškaraca stara 51 i 67 godina od kojih je stariji priveden dok se za mlađim traga.

Mlađi osumnjičenik pritom je od 2006. primjenom sile i prijetnjama prema oštećenima i njihovoj djeci na osnovu nepostojećeg duga u više navrata pribavio više od 200 tisuća eura.

Policija tog osumnjičenika tereti da je 12 godina sustavno maltretirao bračni par, primjenjujući fizičko nasilje i metode psiholoških pritisaka, prijeteći ubojstvom te ozljeđivanjem djece.

Oštećenog je pritom često prisiljavao da dolazi u njegov stan u Zagrebu gdje mu je također prijetio vatrenim i hladnim oružjem, a sve kako bi ga natjerao da mu svaki mjesec daje novac.

Također ga je prisilio da potpiše izjavu o nepostojećem dugu u visini od 198.900 eura te ga je potom tužio radi neisplate duga. Osumnjičeni mu je pritom prijetio da će nauditi njegovoj djeci koja su boravila izvan Hrvatske, šaljući slike iz mjesta njihova boravka.

Svaki put prije održavanja sudskog ročišta osumnjičeni je nalagao oštećenom da se ne smije pojaviti na sudu kako ne bi utjecao na spor, ponovno mu prijeteći da će nauditi njegovoj djeci.

Osumnjičeni je prijetnjama prisilio i suprugu oštećenog da kod javnog bilježnika potpiše izjavu o preuzimanju nepostojećeg duga u visini od 125 tisuća eura od svog supruga te da jamči isplatu prodajom zemljišta na Jadranu, u vlasništvu njezine obitelji.

Sredinom rujna, osumnjičeni je opet zaprijetivši oštećenom, zatražio da mu preda 4000 eura nakon čega je supruga oštećenog, prema uputama osumnjičenog 2000 eura predala drugoosumnjičenom 67-godišnjaku u jednom zagrebačkom ugostiteljskom objektu.

Zbog sumnje u počinjenje iznude, zagrebačka policija je protiv osumnjičenih podnijela kaznenu prijavu Općinskom državnom odvjetništvu u Zagrebu, uz koju je stariji osumnjičenik priveden pritvorskom nadzorniku, dok se za mlađim traga.

# data[].attributes.attachment_link.title
Policija prekinula začarani krug iznuđivanja zagrebačkih supružnika

# data[].attributes.attachment_link.description
Policija je utvrdila da su supružnike u dobi o d 62 i 49 godina iznuđivala dvojica muškaraca stara 51 i 67 godina od kojih je stariji priveden dok se za mlađim traga. Mlađi osumnjičenik pritom je od 2006. primjenom sile i prijetnjama prema oštećenima i njihovoj djeci na osnovu nepostojećeg duga u više navrata pribavio više od 200 tisuća eura.

# data[].attributes.body
Vanesa Šarić, 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Plenkovićevi potezi u raspletu imovinskih afera njegovih ministara bit će i jasan putokaz o smjeru njegova HDZ-a

Prije točno deset godina, 8. svibnja 2009., londonski dnevni list Daily Telegraph krenuo je s objavom serijala istraživačkih tekstova pod naslovom The Expenses Files. Telegraphovi novinari otkrili su desetke financijskih malverzacija i primjera nepropisnog trošenja javnog novca od strane visokopozicioniranih britanskih političara. U skandal su bili uključeni neki od najbližih suradnika tadašnjeg laburističkog premijera Gordona Browna. Ministar vanjskih poslova Jack Straw svoja je primanja napumpao primjenom ogromne porezne olakšice na koju nije imao pravo. Ministri Peter Mandelson, Alastair Darling, David Miliband i Geoff Hoon koristili su javna sredstva za obnovu ili održavanje svojih nekretnina, a Andy Burham čak je na račun javne blagajne knjižio troškove selidbe. Svi su oni ostvarili nepripadajuću imovinsku korist na temelju političke sinekure. Priča je privukla velik interes javnosti, a o kolikom se skandalu radilo zorno svjedoči i činjenica da je ovih dana Daily Telegraph objavio dokumentarni film posvećen novinarima koji su otkrili priču.

Expenses Files skandal pokazao se kao konačni udarac za već poljuljanu Brownovu vladu, no još važnije, trajno je narušio povjerenje britanske javnosti prema obnašateljima političkih dužnosti. Val opravdanog nezadovoljstva zbog nepravednih imovinskih povlastica političke kaste dobrim dijelom je iskoristio i vješti populistički manipulator Nigel Farage za promociju antieuropske agende temeljene na hajci protiv rastrošnih briselskih birokrata. Sve što se nakon toga dogodilo dobro je poznato. Britanska priča trebala bi biti dosta poučna i za hrvatske vlastodršce. U samo nekoliko tjedana mediji su izvještavali o tri potencijalna imovinska delikta članova Vlade Andreja Plenkovića. Prvo je interes javnosti privukao luksuzni Mercedes u dvorištu ministrice regionalnog razvitka i europskih fondova, inače iznajmljen od leasing kuće poduzetnika koji je dobivao europski novac kroz natječaje ministarstva koje ministrica vodi.

Nakon toga, javnost se bavila ljetnikovcem ministra državne imovine, vilom u Živogošću kupljenom po cijeni zagrebačkog stančića od poduzetnika koji je od ministarstva pod vodstvom predmetnog ministra otkupljivao jednu vrlo vrijednu nekretninu. A onda je stigao i slučaj potpredsjednika Vlade za gospodarstvo, čiju je novu i evidentno poprilično skupu kuću gradila ista ona tvrtka kojoj je Virovitičko-podravska županija - dok ju je vodio današnji drugi čovjek Vlade - povjerila niz vrlo vrijednih projekata. Svaka od tih afera tek će doživjeti svoj epilog, ponajprije kroz odluke Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa, no već i javni dojam koji se generira kroz učestalost sumnji za premijera bi se mogao pokazati vrlo štetnim. Andrej Plenković vlast u stranci, pa potom u državi preuzeo je uz obećanje da će "mijenjanjem HDZ-a mijenjati Hrvatsku".

S obzirom na toksičnu ostavštinu Tomislava Karamarka, ta maksima prvenstveno se gledala kroz ideološke naočale i tumačila kao najava skretanja najveće hrvatske stranke s desnog ekstrema natrag prema vrijednosnom centru, efekt čega bi bilo utišavanje razbuktalih ideoloških sukoba u društvu. Ipak, iako se to tada manje naglašavalo, takva reformatorska Plenkovićeva agenda - da bi bila vjerodostojna - morala je sadržavati i drugi krak usmjeren prema prekidu raširenog i duboko ukorijenjenog klijentelizma koji je u funkcionalni sklop hrvatske države ugrađen praktički od njezina osnivanja. Pojednostavljeno rečeno, klijentelizam se u Hrvatskoj neće iskorijeniti dok se ne iskorijeni u HDZ-u. Čisti računi, odgovorno upravljanje javnim novcem i meritokracija neće u državi profunkcionirati ako ne budu ustrojeni kao egzistencijalni principi unutar samog HDZ-a. U provedbi svoje agende, čini se danas, Plenković je bio polu-uspješan. U ideološkom pogledu određeni napredak je ostvaren, makar malim i sporim koracima. U drugom - interesno-klijentelističkom - stječe se dojam da stvar ide nagore. Plenkovićevi potezi u raspletu imovinskih afera njegovih ministara bit će i jasan putokaz o smjeru njegova HDZ-a.

Ako doista želi mijenjati klijentelističku ćud HDZ-a, te namjere mora demonstrirati i konkretnim mjerama. Ako postoje kontinuirane nejasnoće u izvještavanju HDZ-ovih dužnosnika o svojoj imovini, stranka može provesti internu reviziju tih prijava, ako stalno nezadovoljstvo javnosti izazivaju razne povlastice njihove rodbine i povezanih osoba, to se može regulirati unutarstranačkim kodeksom, potencijalno i strožim od važeće zakonske regulative. Puno je načina na koji HDZ može vrlo uvjerljivo pokazati svoju predanost transparentnosti i čestitosti obnašanja javnih dužnosti. Propuštanje prilike da to učini, papagajskim inzistiranjem na "institucijama koje rade svoje posao", imat će dva efekta. Prvi je da će, kao u Britaniji, na gnjevu građana svoj rejting bildati lijevi i desni populisti, potencijalno i vrlo radikalni. Drugi je taj što će se neizbježno otvoriti pitanje je li HDZ uopće moguće reformirati. Čak ako i prihvatimo tezu da HDZ može biti ideološki umjerena stranka i interesno neklijentelistička stranka, zasad ne znamo odgovor na ključno pitanje: može li to biti istovremeno?

# data[].attributes.attachment_link.title
Klijentelizam se u Hrvatskoj neće iskorijeniti dok se ne iskorijeni u HDZ-u

# data[].attributes.attachment_link.description
Jutarnji list - vodeći hrvatski dnevni portal s najnovijim vijestima iz politike, sporta, kulture i ekonomije. Pratite ekskluzivne reportaže i analize.

# data[].attributes.body
Vanesa Šarić, 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U razdoblju od 9. travnja do 14. svibnja 2021. porečki gradonačelnik Loris Peršurić je u Glasu Istre bio prisutan sa čak 17 članaka, odnosno, u tih 35 dana Peršurić se u Glasu Istre u prosjeku predstavljao svaki drugi dan, nerijetko na naslovnici i s obiljem fotografija. U tom istom razdoblju, Vladimir Sladonja, protukandidat SDP-a pojavio se u tom listu tri puta, a nezavisni kandidat Maurizio Zennaro jedanput.
Glas Istre i favoriziranje kandidata IDS-a
Je li Glas Istre favorizirao kandidate IDS-a tijekom predizborne kampanje za lokalne izbore? Robert Frank, glavni urednik Glasa Istre tvrdi da nije, dok novinari Glasa Istre, koji su digli glas zbog favoriziranja kandidata IDS-a i zbog toga dobili izvanredne otkaze, naravno, tvrde da je. Tko je u pravu?

U medijskom smislu predizborno pozicioniranje Glasa Istre traje već duže vrijeme, a doživio je vrhunac prilikom sučeljavanja Elene Puh Belci (IDS) i Filipa Zoričića (Nez), kandidata za gradonačelnika Pule, voditelj sučeljavanja bio je Robert Frank, glavni urednik Glasa Istre. Po mišljenju novinara Glasa Istre, koji su svoje stavove iznijeli javno i zbog toga dobili izvanredne otkaze, Robert Frank je tijekom sučeljavanja favorizirao kandidatkinju IDS-a, Elenu Puh Belci, a ista politika favoriziranja vodila se i u tiskanom izdanju prema drugim kandidatima IDS-a.

Kakvo je bilo stanje u drugim istarskim gradovima po pitanju favoriziranja kandidata IDS-a u odnosu na druge kandidate i druge političke opcije? Jesu li svi kandidati dobili isti medijski prostor u najvažnijem istarskom tisku?

Dovoljno je malo istražiti i veoma lako možemo dobiti odgovore na postavljena pitanja, a mi smo istražili i usporedili medijski prostor koji su u Glasu Istre dobili kandidati za gradonačelnika Poreča.
Koliko su kandidati za gradonačelnika Poreča bili prisutni u Glasu Istre ?
U Poreču su se za funkciju gradonačelnika nadmetali: Vladimir Sladonja (SDP), Maurizio Zennaro (Nez) i Loris Peršurić (IDS). Za pisanje ovog članka koristili smo se Google tražilicom i nekim objavama sa Facebook-a, a s kandidatom Mauriziom Zennarom smo i razgovarali.

Vladimir Sladonja (SDP) prvi je krenuo s predizbornom kampanjom 14. veljače 2021. Glas Istre mu poklanja medijsku pozornost objavom članka: VLADIMIR SLADONJA KANDIDAT JE SDP-a ZA GRADONAČELNIKA. Sladonja dobiva opet prostor u Glasu Istre tek 1. travnja, i priliku da se obrani od nespretno/nesretne izjave koja je dotakla najvažniju sporednu stvar na svijetu, a to je nogomet, odnosno najava gradnje nogometnog kampusa, za što je Sladonja u predizbornoj kampanji predlagao odgodu. U medijskom promidžbenom smislu, članak od 1. travnja: SPORT VS. POLITIKA: Porečki nogometni kampus među glavnim PREDIZBORNIM TEMAMA U POREČU, Sladonji je nanio više štete nego koristi.

Objavom članka 8 svibnja 2021.g.: Sladonja (SDP): Vratit ću u gradsko vlasništvo zemljište koje su nam otele turističke tvrtke zaključava se medijski prostor koji je Glas Istre posvetio Sladonji.
Je li zbog Eda Kosa i Ivana Jakovčića stopirana objava plaćenog članka u Glasu Istre?
No, to nije sve jer je kandidat porečkog SDP-a dogovorio s marketingom Glasa Istre plaćeni članak. Sladonja je poslao marketingu Glasa Istre kratki članak u kojemu objašnjava zašto se odlučio kandidirati. Uplatio je ono što je marketinška služba zahtijevala no, objava plaćenog članka je stopirana, piše Elio Velan na Facebook stranici kandidata porečkog SDP-a.

Sladonja u članku, koji je Glas Istre odbio objaviti, spominje i Eda Kosa, a namjera Sladonje je, kako piše u članku: suprotstaviti se hobotnici, sivoj vrhuški IDS-a. Pratim predugo kako ljudi poput Eda Kosa, Ivana Jakovčića i njima slični, pletu poslovne mreže da ne bih znao kakvu su kupolu moći izradili. Mladi Peršurić je njihov proizvod, fasada, konce drže i dalje isti ljudi koji su unakazili ugled mog Poreča, piše Sladonja i zaključuje: Obzirom da su IDS preuzeli ljudi kao Edo Kos želim vjerovati da postoji "kritična masa " ljudi koja će se suprotstaviti toj hobotnici i zato sam se kandidirao za gradonačelnik a.

Možda su upravo te teške riječi upućene moćnim ljudima IDS-a zaustavile objavu članka, a možda i dobri odnosi glavnog urednika Glasa Istre s porečkim političkim moćnicima?

Maurizio Zennaro (Nez) najavio je sudjelovanje na lokalnim izborima sa kandidacijskom listom 15. ožujka, a kandidaturu za gradonačelnika 8. travnja.

"Održane su konferencije za tisak i poslana su priopćenja novinarskim kućama, uključujući i redakciju Glasa Istre", rekao nam je Zennaro. "Međutim, Glas Istre nije objavio naša priopćenja pa smo 13. travnja uputili Prigovor redakciji Glasa Istre, glavnom uredniku Robertu Franku i na znanje Hrvatskom novinarskom društvu i predsjedniku društva Hrvoju Zovku."

"Istog dana dobio sam SMS poruku od Borisa Bilasa, novinara Glasa Istre, u kojoj je pisalo da ga je Robert Frank zamolio da mi se javi. Čuli smo se i uslijedio je intervju koji je Glas Istre objavio 18. travnja i to na tri stranice i to je sav medijski prostor koji nam je Glas Istre posvetio tijekom kampanje, unatoč tome što smo uredno nastavili slati priopćenja o našim predizbornim aktivnostima i to 24. i 30. travnja te 7 i 12. svibnja", rekao nam je Zennaro.

Zennaro je u Glasu Istre prisutan još 10. svibnja, spominje se u članku: Predizborna rasprava s istarskim političarima o mladima i obrazovanju, kao sudionik rasprave koju je organizirao Radio Rojc i 12. svibnja u članku Vijeće Autohtone talijanske nacionalne manjine istarske županije ima svog favorita za zamjenika župana.

Kandidat IDS-a za gradonačelnika Poreča, Loris Peršurić, zadnji je najavio kandidaturu za gradonačelnika Poreča i Glas Istre 9. travnja objavljuje članak: (1) IDS predstavio kandidate u tri jedinice lokalne samouprave.

Pa slijede članci:

(2) 10. travnja LORIS PERŠURIĆ (IDS) objavio svoju rekandidaturu za porečkog gradonačelnika

(3) 20. travnja LORIS PERŠURIĆ (IDS) PREDSTAVIO PRVI DIO SVOG PROGRAMA ZA POREČ Prioritet je kanalizacijska mreža u okolnim naseljima, obnova ceste LaCop - Parens te lokalna međuobilaznica

(4) 24. travnja: LORIS PERŠURIĆ: Brendiranje Poreča kao grada kulture i povijesti

(5) 28. travnja: Aktualni gradonačelnik predstavio treću točku svog izbornog programa. POREČ ĆE NASTAVITI BITI JEDAN OD PET GOSPODARSKI NAJAČIH GRADOVA UZEMLJI

(6) 4. svibnja: LORIS PERŠURIĆ: Imam tim, konkretan program i snagu nastaviti s projektima koji će rezultirati još većim napretkom i jednakim razvojem svih mjesnih odbora

(7) 5. svibnja: Loris Peršurić predstavio četvrtku točku programa: "POREČ - GRAD KOJI BRINE O SVOJIM GENERACIJAMA".

(8) 8. svibnja: PERŠURIĆ PREDSTAVIO DIO PROGRAMA O MLADIMA I SPORTU i 14. svibnja, dan prije predizborne šutnje i šlag na kraju s devetim člankom : Aktualni gradonačelnik Poreča ove nedjelje ide na izbore i računa na još jedan četverogodišnji mandat. LORIS PERŠURIĆ: NAPRAVILI SMO PUNO, ALI PRED NAMA IMA JOŠ DOSTA POSLA

No, ipak je Peršurić bio aktualni gradonačelnik Poreča pa mu stoga Glas Istre dodjeljuje medijski prostor i po toj osnovi i na prozivku o derutnom stanju i ruglu autobusnog kolodvora slijedi odgovor člankom od 31. ožujka: (10) RUGLO U CENTRU POREČA: Grad želi graditi novi autobusni kolodvor

Pa slijede članci:

(11) 7. travnja: JEDINSTVEN U HRVATSKOJ: Poreč u dvije godine ima 20 posto više djece u vrtićima i školama

(12) 13. travnja: INFLACIJA ŠOPING CENTARA U POREČU Grad je postao šoping meka, a trgovci zadovoljno trljaju ruke

(13) 16. travnja: Kod Poreča se gradi izuzetno važan sustav za poljoprivredu VRIJEDAN VIŠE OD 100 MILJUNA KUNA

(14) 22. travnja: Vlasnici derutnog zdanja koje narušava vizuru gradskog središta spremni su krenuti u uređenje

(15) 30. travnja: Svečanošću obilježen Dan Grada Poreča, laureati Adriano Ukušić i Denis Bernobić

(16) 3. svibnja: DAN GRADA POREČA I DAN OSLOBOĐENJA: Grad u kojem kvaliteta života raste iz godine u godinu

(17) 6. svibnja: NAPREDUJE IZGRADNJA PROČISTAČA POREČ-JUG Gradi se kanalizacijska mreža u St. Amoroso te kolektor Fuškulin - Jasenovica

Provjerili smo financijsko izvješće i troškove predizborne kampanje Lorisa Peršurića i ustanovili da gradonačelnik Poreča nije usmjerio financijska sredstva za plaćene članke ili za oglašavanje u Glasu Istre, za razliku od Borisa Miletića.

Kao što smo u uvodu ovog članka napisali, veoma ćemo lako odgovoriti na pitanje je li Glas Istre favorizirao kandidate IDS-a tijekom zadnje predizborne kampanje? Barem što se Poreča tiče odgovor je kristalno jasan! Da, Glas Istre je favorizirao kandidata IDS-a i novinari Glasa Istre, kojima je uručen izvanredni otkaz govore istinu i u pravu su i ako ovaj članak može poslužiti časnim i hrabrim novinarima Glasa Istre u dokazivanju činjenica biti ćemo zbog toga iznimno sretni i ponosni.

Podrška novinarkama Chiari Bilić, Danijeli Bašić Palković i Borki Petrović te novinaru Zoranu Angeleskom. (iV)

# data[].attributes.attachment_link.title
FAVORIZIRANJE IDS-a U GLASU ISTRE! JESU LI NOVINARI GLASA ISTRE BILI U PRAVU? - iVijesti

# data[].attributes.attachment_link.description
U razdoblju od 9. travnja do 14. svibnja 2021. porečki gradonačelnik Loris Peršurić je u Glasu Istre bio prisutan sa čak 17 članaka, odnosno, u tih 35 dana Peršurić se u Glasu Istre u prosjeku predstavljao svaki drugi dan, nerijetko na naslovnici i s obiljem fotografija.

# data[].attributes.body
Boris Šeremet Lukšić, 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Stategije suzbijanja korupcije Željko Jovanović zamjera Vladi što je naumila da Krešimir Ćosić, unatoč problemu dosadašnjeg sukoba interesa u NO-u HEP-a, preuzme čelnu funkciju predsjednika svih nadzornika.

Jovanović problematizira taj Vladin potez te tvrdi da Ćosić, koji je dosad bio zamjenik predsjednika NO-a, ne smije preuzeti čelnu fotelju jer njegov sin radi za slovačko-ukrajinsku tvrtku Korlea koja HEP-u prodaje struju. "Riječ je o eklatantnom sukobu interesa koji, čini se, Vlada potiče jer promiče Ćosića na najodgovornije mjesto u NO-u HEP-a, a poznato je da je njegov sin u poslovnom odnosu s HEP-om u pogledu nabave struje. To je još jedan dokaz da Vlada ni za milimetar ne mijenja svoj odnos u odnosu na mehanizme kojima se sprječava nabujala korupcija u javnom sektoru, a prema izračunu Svjetske banke državni je proračun zbog toga svake godine oštećen za oko 6 milijardi kuna", kaže Jovanović. Na tom pitanju utjecaja ministara na afere u javnom sektoru lomit će se koplja na sjednici Nacionalnog vijeća 5. listopada i to između članova Vlade i glavnog državnog odvjetnika Mladena Bajića koji bi trebao izvjestiti o stanju u najnovijim aferama koje potresaju mnoge državne tvrtke. Na dnevnom redu naći će se izvješća o nezakonitostima u poslovanju najvećih kompanija u državnom sektoru, a navodno bi svi ministri trebali detaljno izvijestiti što su poduzeli u konkretnim aferama u HEP-u, HŽ-u, HAC-u.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Ćosićevo imenovanje je primjer sukoba interesa'

# data[].attributes.attachment_link.description
Predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Stategije suzbijanja korupcije Željko Jovanović zamjera Vladi što je naumila da Krešimir Ćosić, unatoč problemu dosadašnjeg sukoba interesa u NO-u HEP-a, preuzme čelnu funkciju predsjednika svih nadzornika. Jovanović problematizira taj Vladin potez te tvrdi da Ćosić, koji je dosad bio zamjenik predsjednika NO-a, ne smije preuzeti čelnu fotelju jer njegov sin radi za slovačko-ukrajinsku tvrtku Korlea koja HEP-u prodaje struju.

# data[].attributes.body
Boris Šeremet Lukšić, 4.b

# data[].attributes.attachment_link.title
Škrelja: Novi primjer nepotizma aktuelne vlasti

# data[].attributes.attachment_link.description
Informaciju o nepotističkom zapošljavanju u Monteputu, koja je objavljena na portalu Antena M komentarisao je i poslanik DPS-a Luiđ Škrelja.

# data[].attributes.body
Boris Šeremet Lukšić, 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Želim vjerovati u institucije ove zemlje, ali iskreno sam razočaran, komentirao je bivši zviždač Viktor Šimunić USKOK-ovo rješenje prema kojoj je odbačena prijava protiv HDZ-ovog Žarka Tuškea i bivšeg gradonačelnika Oroslavja Emila Gredičaka zbog podmićivanja.

- Ovo je nevjerojatno i apsurdno. Tek sad kad sam na funkciji, vidim da je političaru sve na dlanu ako hoće biti pokvaren i koruptivan i ovaj odbačaj samo to dokazuje. Ako hoćeš ići protiv lošeg sustava, on će vam uzvratiti udarac i smisliti način da zamaže oči javnosti i da zamagli korupciju. Ne znam i bojim se kako će ova zemlja naprijed. I kakvu to poruku šalje USKOK prema svima onima koji žele prijaviti kriminal, komentirao je rješenje za 24 sata gradonačelnik Oroslavja Viktor Šimunić.

Podsjetimo, u siječnju ove godine njih dvojica su se sastali sa Šimunićem kako bi ' razradili' plan za lokalne izbore. Nudili su mu razne pozicije na visokim funkcijama, a cijela afera je dobila naziv 'A kaj bi ti štel biti?'.

- To što ja nisam bio županijski vijećnik tada ne znači da oni nisu nudili pozicije, htjeli me podmititi i ne znači da nisu krivi. Na kraju, sada sam županijski vijećnik i to pokazuje da su imali dobar predosjećaj, samo su se na krivog namjerili. U zemlji gdje je uhljebljivanje javna tajna, netko mi nudi da budem ravnatelj, žele me podmititi radnim mjestom, sada ispada da to nije kazneno djelo. I još tvrde da nisu kasnije pokušavali, nakon što je USKOK pokrenuo izvide. Pa nismo mala djeca, da im USKOK da pec-pec po prstima, a oni sutra opet učine isto. Želim vjerovati u institucije ove zemlje, ali iskreno sam razočaran, kazao je.
>> VIDEO Stožer: Nova pravila za okupljanja, potvrde obavezne u javnim i državnim službama!
SPORNA SNIMKA USKOK odbacio prijavu protiv HDZ-ovca kojeg je zbog mita prozvao zviždač iz Oroslavja zlouporabe položaja i ovlasti, mito... Objavljeni detalji za što se sve terete uhićeni poreznici i obrtnici u Zadru UZIMANJE I DAVANJE MITA U Zadru uhićeno desetak ljudi, među njima i porezni inspektori

# data[].attributes.attachment_link.title
Šimunić: Sada ispada da podmićivanje nije kazneno djelo, iskreno sam razočaran

# data[].attributes.attachment_link.description
Želim vjerovati u institucije ove zemlje, ali iskreno sam razočaran, komentirao je bivši zviždač Viktor Šimunić USKOK-ovo rješenje prema kojoj je odbačena prijava protiv HDZ-ovog Žarka Tuškea i bivšeg gradonačelnika Oroslavja Emila Gredičaka zbog podmićivanja. - Ovo je nevjerojatno i apsurdno.

# data[].attributes.body
Boris Šeremet Lukšić, 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Boris Štitić (36) nepravomoćno je osuđen na dvije godine i četiri mjeseca zatvora zbog pokušaja iznude Alemke Markotić, Krunoslava Capaka i Vilija Beroša. Slovensko-hrvatski državljanin sa svoje mail adrese naslovljen na 'opasanvirus2020' na email adrese ravnateljice Infektivne klinike Dr. Fran Mihaljević Markotić, šefa HZJZ-a Capaka i ministra zdravstva Beroša poslao je jezive poruke u kojima ih je zastrašivao, prijetio im i od njih tražio 100.000 eura u kriptovaluti monero, piše Jutarnji list.

- Pazite što i kako radite i odlučujete. Ukoliko napravite grešku, Božić nećete dočekati živi. Ako ovo prijavite organima progona, bit će to kao da ste podnijeli prijavu onima s kojima ste svaki dan na dosegu i koji vam mogu učiniti što god žele. Ako ne uplatite traženi iznos, zauvijek ste gotovi. Sami birate svoju sudbinu hoćete li živjeti ili umrijeti - pisalo je u mailovima te je priložio poveznicu na svoj račun.

Prvi val iznuđivačkih poruka poslao je taj dan oko 18 sati na službene e-mailove Markotić i Capaka, dok je sutradan ujutro u 6.24 isto odaslao i ministru Berošu na privatni e-mail. Nitko mu nije odgovorio pa im je ponovno 5. listopada u 5.50 poslao 'podsjetnik' da im je to posljednji dan da uplate traženih 100.000 eura. Upozorio ih je i da počnu gledati oko sebe kad će se i što dogoditi njima i najmilijima, odnosno da će im se dogoditi veliko zlo.

Drugostupanjsku odluku suda Štitić će dočekati na slobodi jer mu je nakon izrečene kazne ukinut istražni zatvor u kojem se nalazio od lanjskog listopada, a boravak iza rešetaka će mu biti uračunat u konačnu kaznu. Štitić mora platiti i sudske troškove u iznosu od 10 tisuća kuna, u što su uključeni troškovi vještačenja, dolaska svjedoka na raspravu te paušal.

Drugostupanjsku odluku suda Štitić će dočekati na slobodi jer mu je nakon izrečene kazne ukinut istražni zatvor u kojem se nalazio od lanjskog listopada, a boravak iza rešetaka će mu biti uračunat u konačnu kaznu. Sud mu nije pronašao olakotne okolnosti, a ocijenili su otegotno to što je tri kaznena djela pokušaja iznude na štetu ljudi uključenih u borbu protiv pandemije počinio na posebno odiozan način i bez ikakve empatije za druge, dok je odabrane žrtve izložio visokom stresu prijeteći im lišavanjem svojih, ali i života njihovih obitelji.

Na početku je odbacio krivnju, no ipak je priznao pravdajući nizom ograničenja zbog koronakrize koja mu je otežavala viđanje dijeteta i majke djeteta u Sloveniji, iako su nekoliko tjedana prije slanja jezivih emailova, proveli tjedne na moru.

Inače je školovani medicinski tehničar koji je vodio nekoliko tvrtki i koji iza sebe ima tri sudske presude zbog prevara. Više puta je uvjetno osuđivan. U pretresu doma policija mu je oduzela dva mobitela i 3,7 grama marihuane.

Najčitaniji članci

# data[].attributes.attachment_link.title
Prijetio članovima Stožera i od njih tražio 100.000 eura: Dobio je kaznu od 28 mjeseci zatvora

# data[].attributes.attachment_link.description
Boris Štitić (36) nepravomoćno je osuđen na dvije godine i četiri mjeseca zatvora zbog pokušaja iznude Alemke Markotić, Krunoslava Capaka i Vilija Beroša. Slovensko-hrvatski državljanin sa svoje mail adrese naslovljen na 'opasanvirus2020' na email adrese ravnateljice Infektivne klinike Dr. Fran Mihaljević Markotić, šefa HZJZ-a Capaka i ministra zdravstva Beroša poslao je jezive poruke u kojima ih je zastrašivao, prijetio im i od njih tražio 100.000 eura u kriptovaluti monero, piše Jutarnji list.

# data[].attributes.body
Boris Šeremet Lukšić, 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Model gradonačelnika Tomaševića glede prodaje poslovnih prostora 'cementira' dosadašnji klijentelizam, diskriminira i izravno nanosi štetu Zagrepčanima, drži HSLS koji je za prodaju imovine, ali ne 'odabranima', nego onima koji ponude najviše, jer je to interes građana Zagreba

Predsjednik zagrebačkog HSLS-a i saborski zastupnik Darko Klasić te zastupnik HSLS-a u gradskoj Skupštini Kristijan Jelić podržavaju prodaju imovine u vlasništvu Grada, ponajprije prodaju poslovnih prostora. Grad nije i ne treba biti poduzetnik, on ne može stvoriti stvarnu dodanu vrijednost, stoga nema potrebe da u vlasništvu ima poslovne prostore koji su proteklih godina bili jedno od glavnih žarišta korupcije i klijentelizma, ističe se u četvrtak u priopćenju zagrebačkog HSLS-a.

Podsjećajući da su na to upozoravali i u prošlom sazivu Skupštine, ističu da su načelno pozitivno reagirali na najavu gradonačelnika Tomaševića o prodaji barem dijela poslovnih prostora u gradskom vlasništvu, no predloženi model smatraju netransparentmim i protutržišnim.

HSLS smatra da Grad treba kvalitetno ispunjavati svoju osnovnu ulogu jedinice lokalne samouprave, odnosno biti na usluzi građanima, stvarati kvalitetno životno okruženje te institucionalne uvjete za rast blagostanja, inteligentno se baviti zdravstvom, školstvom, prometom, socijalnom zaštitom, a ne biti korumpirana kvazitvrtka koja se bavi iznajmljivanjem poslovnih prostora.

To je, ističe HSLS, posao za poduzetnike, a ne za gradove i općine.

Iako se zakonom omogućuje da se prostor proda izravno najmoprimcima koji se trenutačno nalaze u njemu i koji su tijekom proteklih pet godina uredno ispunjavali ugovorne obveze, model koji predlaže Tomislav Tomašević i vladajuća koalicija neprihvatljiv je zato što upravo oni koji su na netransparentan i protutržišni način došli do tih prostora sada dobivaju i pravo prvokupa, čime se diskriminiraju svi ostali poduzetnici koji mogu dati poštenu i propisnu ponudu za navedene prostore, upozorava zagrebački HSLS.

Smatra da u Tomaševićevu modelu opet postoje povlašteni i oni drugi.

Iako je zakonski dopušten, predloženi način nije jedini mogući, a njime će se izravno oštetiti već posrnuli gradski proračun. Umjesto da se iskoristi prilika te se prodajom poslovnih prostora maksimalno poveća korist za Zagrepčanke i Zagrepčane, primjerice, nadmetanjem u kojem mogu sudjelovati sve zainteresirane osobe, i time pomogne saniranju financija Grada, ovako se samo 'cementira' Bandićev klijentelistički model jer u njegovu okviru opet postoje povlašteni poduzetnici i svi drugi, ocjenjuje HSLS.

To je, ističe se, za nas Liberale neprihvatljivo, to nije javni interes i neće pomoći ozdravljenju Grada Zagreba, nego će dodatno gušiti njegove građane.

# data[].attributes.attachment_link.title
HSLS: Tomaševićev model prodaje poslovnih prostora 'cementira' klijentelizam

# data[].attributes.attachment_link.description
Model gradonačelnika Tomaševića glede prodaje poslovnih prostora 'cementira' dosadašnji klijentelizam, diskriminira i izravno nanosi štetu Zagrepčanima, drži HSLS koji je za prodaju imovine, ali ne 'odabranima', nego onima koji ponude najviše, jer je to interes građana Zagreba Predsjednik zagrebačkog HSLS-a i saborski zastupnik Darko Klasić te zastupnik HSLS-a u gradskoj Skupštini Kristijan Jelić podržavaju prodaju imovine u vlasništvu Grada, ponajprije prodaju poslovnih prostora.

# data[].attributes.body
Boris Šeremet Lukšić, 4.b

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Objavljeno 9. ožujka, 2015.

U udruzi se zauzimaju za prodaju državne zemlje

SATNICA ĐAKOVAČKA - Ocjenu ustavnosti Zakona o poljoprivrednom zemljištu tražit će Udruga obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava (OPG) Hrvatske "Život" bude li on prošao u obliku kakav se upravo predlaže. Poručilo je to vodstvo te asocijacije, koja je - čini se - ostala jedina glasna na do jučer bučnoj seljačkoj sceni, na konferenciji za novinare održanoj u Satnici Đakovačkoj, uoči njezine godišnje skupštine, kojoj se od 242 člana odazvalo njih oko 150. Neravnopravan položaj OPG-ova i velikih sustava kao natjecatelja, a u konačnici i korisnika državnog poljoprivrednog zemljišta bez kojeg nema ozbiljne, dugoročne proizvodnje, osnovna je kritika udruge "Život" na Prijedlog zakona o poljoprivrednom zemljištu.

- Sadašnji prijedlog zakona dovodi u neravnopravan položaj OPG-ove u odnosu prema trgovačkim društvima. OPG-ovi mogu sigurno računati na državnu zemlju samo na natječajima na koja se trgovačka društva nisu javila, a to je velika rijetkost. OPG-ovi ne mogu funkcionirati i opstati bez zemlje, no s ovim prijedlogom zakona nemaju šanse za nju na natječajima gdje god se pojave trgovačka društva - upozorio je predsjednik "Života" Antun Laslo.

Takvim pravilima u nadmetanju za državnu zemlju, poručili su iz udruge OPG-ova, država samo nastavlja favoriziranje interesa velikih. U toj se udruzi zauzimaju za prodaju državnog zemljišta jer da je to jedini način da OPG-ovi trajno dođu do zemlje, doživotno i za buduće generacije, i samo tako dugoročno, ozbiljno, smisleno mogu djelovati, planirati, ulagati i misliti na budućnsot sebe i budućih generacija.

Stručni tajnik udruge "Život" Miroslav Kovač potkrijepio je stav o prodaji državne zemlje na primjeru njezina članstva.

- Godišnje samo naša 242 člana na ime zakupa za državnu zemlju plate čak 11,5 milijuna kuna! A taj se ogroman iznos ne vraća u poljoprivredu. Ne treba trošiti puno riječi da bi se shvatilo u što bi taj novac OPG-ovi mogli uložiti u svojoj proizvodnji da se problemi zemlje ne rješavaju zakupom nego kupnjom državnih hektara - kaže Kovač.

Stoga u toj udruzi zahtijevaju da se državne table prodaju OPG-ovima, da se državna zemlja dodijeli domaćem stanovništvu, da se jasnije postavi kriterij za mladog poljoprivrednika i pojam stočara, kao i da se iz bodovanja izbaci cjenovni kriterij. Jer, inače, poručuju iz udruge OPG-ova, stvorit će se prostor za manipulaciju zemljom, a kako bi se to onemogućilo, traže prezentaciju podataka o zemlji.

Na nerazmjere u dodjeli državnih hektara upozorio je stručni tajnik udruge "Život" Miroslav Kovač. "Od 140.000 hektara koje se planira dodijeliti stočarima, više od 18.000 hektara dobit će devet velikih, kojima bi pripalo po 1900 hektara. Ostatak bi raspodijelilo čak 48.000 OPG-ova, što je prosječno tek 2,5 hektara po OPG-u", rekao je Kovač.

PORAZNI PODACI:

242

člana udruge Život godišnje za zakup državne zemlje plate

11,5

milijuna kuna, koji se ne vraćaju u poljoprivredu

# data[].attributes.attachment_link.title
Zakonom o zemlji država samo nastavlja favoriziranje interesa velikih

# data[].attributes.attachment_link.description
Objavljeno 9. ožujka, 2015. U udruzi se zauzimaju za prodaju državne zemlje SATNICA ĐAKOVAČKA - Ocjenu ustavnosti Zakona o poljoprivrednom zemljištu tražit će Udruga obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava (OPG) Hrvatske "Život" bude li on prošao u obliku kakav se upravo predlaže.

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/njemacki-mediji-bruje-o-nepotizmu-u-gradskoj-upravi-zagreba/print

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' vijest je koju je preko vikenda objavio niz njemačkih medija, od portala uglednih novina kao Süddeutsche Zeitung do mnogih regionalnih medija. Njemačka agencija DPA se u njoj poziva na slučaj obitelji Nevistić, čijih je šest članova zaposleno zagrebačkoj gradskoj upravi

Osim po manifestaciji Adventu i skijalištu u centru grada, Zagreb se u stranim medijima sada spominje i kao eklatantan primjer nepotizma.

Priča o obitelji Nevistić, koju je objavio Jutarnji list, bila je zanimljiva i DPA koja je objavila vijest pod naslovom 'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' u subotu navečer.

'Bezobrazan slučaj nepotizma' je činjenica da je šest članova iste obitelji radi u gradskom poglavarstvu u Zagrebu, smatra DPA, te napominje da su 'neki na vodećim pozicijama'. Riječ je o ocu, majci, dva sina, snahi i šogorici koji rade u različitim službama Grada Zagreba.

Gradonačelnik Milan Bandić u vijesti DPA se ne spominje, no zaključuje se da se u Hrvatskoj 'i tri i pol godine nakon ulaska u EU ljudi većinom zapošljavaju preko veze' te da i zbog toga 'mladi i obrazovani Hrvati odlaze u inozemstvo'.

# data[].attributes.attachment_link.title
Njemački mediji bruje o nepotizmu u gradskoj upravi Zagreba

# data[].attributes.attachment_link.description
'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' vijest je koju je preko vikenda objavio niz njemačkih medija, od portala uglednih novina kao Süddeutsche Zeitung do mnogih regionalnih medija. Njemačka agencija DPA se u njoj poziva na slučaj obitelji Nevistić, čijih je šest članova zaposleno zagrebačkoj gradskoj upravi Osim po manifestaciji Adventu i skijalištu u centru grada, Zagreb se u stranim medijima sada spominje i kao eklatantan primjer nepotizma.

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/franjo-lucic-osudjen-zbog-pokusaja-podmicivanja-novinara---629505.html

# data[].attributes.attachment_link.title
Franjo Lucić osuđen zbog pokušaja podmićivanja novinara: Godinu dana zatvora zamijenili mu radom za opće dobro

# data[].attributes.attachment_link.description
Franjo Lucić osuđen je u srijedu za pokušaj podmićivanja novinara portala Telegram, Drage Hedla. Osuđen je na kaznu zatvora od godinu dana koja mu je zamijenjena radom za opće dobro.

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/policajac-i-jos-troje-uhiceni-radi-iznude-bio-je-blijed-i-uplasen-695674

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Slučajno sam se našao u kafiću tog poslijepodneva tijekom primopredaje novca iznuđivačima. Policajci su bili u nepušačkom dijelu, dok je otac tog mladića sjedio sam za stolom u drugom dijelu i čekao. Izgledao je blijedo i uplašeno, ispričao nam je svjedok uhićenja dvojice iznuđivača u jednom kafiću na području Sv. Ivana Zeline.

- Žrtvi je prišao jedan mladić dok je drugi sjedio za drugim stolom. Vjerojatno je nešto posumnjao jer sam čuo da se raspitivao jesu li policajci u kafiću. Oni su stvarno bili profesionalni, odradili su to brzo i efikasno te svladali obojicu sumnjivaca - nastavlja naš sugovornik. Dodaje da je tamo bilo još gostiju koji su, ništa ne sumnjajući, ispijali popodnevnu kavu.

- Gdje ti je oružje? Gdje je pištolj? - ispitivali su ih, no ništa nisu pronašli. U kafiću je policija 20. svibnja uhitila J. K. (19) i Tomislava D. (28).

Ubrzo potom uhitili su i M. Ž. (19) te zagrebačkog policajca Denisa F. (44). Tomislavov auto, s kojim je došao na primopredaju, ostao je ispred kafića. Policija ga je zapečatila te su ga pretražili nakon što je stigao sudski nalog. Četvoricu sumnjiče da su iznuđivali novac od mladića i njegova oca.

- Moraš mi dati 22.000 eura. Svakih deset dana isplaćivat ćeš mi 5000 eura. Ako to ne učiniš, ubit ću ti obitelj - prijetio im je pokvareni policajac.

Sve je započelo u listopadu 2019. nakon što je mladić od J. K. i Tomislava tražio da mu posude 500 eura. Riječ je o mladićima koje poznaje od ranije, iz istog su kraja te su prijatelji na društvenoj mreži.

- Pazi, morat ćeš sutra vratiti duplo - upozorili su ga. No zbog loše financijske situacije nije mogao vratiti novac kako je obećao. Mjesec dana kasnije, iznuđivači su žrtvu doveli kod javnog bilježnika pod izlikom da mora samo potpisati osiguranje povrata novca. Tamo je potpisao dvije bjanko zadužnice prema kojima Tomislavu duguje čak 150.000 kn.

Nastavili su zvati žrtvu i stiskati da vrati dug, a krajem travnja žrtvu je kontaktirao M. Ž. te ga, pod izlikom da želi kupiti njegov mobitel, odvezao autom na parkiralište trgovačkog centra.

Tamo su ih čekali J. K. i muškarac za kojega će se kasnije utvrditi da je policajac Denis F. Policajac mu je tom prilikom prijetio pištoljem, a kako bi žrtvi dodatno utjerao strah u kosti stavio mu je metak u džep jakne i zaprijetio da to slučajno ne prijavljuje policiji.

Nakon posljednjeg poziva u kojemu je policajac ozbiljno zaprijetio ocu žrtve, sve su prijavili policiji.

Većina mještana Sv. Ivana Zeline s kojima smo razgovarali kaže kako ne poznaju policajca koji je odmah udaljen iz službe te ga očekuje disciplinski postupak.

Najčitaniji članci

# data[].attributes.attachment_link.title
Policajac i još troje uhićeni radi iznude: 'Bio je blijed i uplašen'

# data[].attributes.attachment_link.description
Slučajno sam se našao u kafiću tog poslijepodneva tijekom primopredaje novca iznuđivačima. Policajci su bili u nepušačkom dijelu, dok je otac tog mladića sjedio sam za stolom u drugom dijelu i čekao. Izgledao je blijedo i uplašeno, ispričao nam je svjedok uhićenja dvojice iznuđivača u jednom kafiću na području Sv.

# data[].attributes.body
https://m.vecernji.hr/vijesti/korupcija-i-klijentelizam-okidac-za-odlazak-mladih-1472989

# data[].attributes.body
https://www.telegram.hr/politika-kriminal/novinari-glasa-istre-tvrde-da-glavni-urednik-favorizira-ids-kazu-da-je-pracenje-kampanje-pristrano-i-bezocno/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Novinari Glasa Istre oglasili su se u pismu u kojem navode kako glavni urednik tog lista, Robert Frank, dirigira praćenje kampanje u korist IDS-a, objavilo je Hrvatsko novinarsko društvo. U pismu navode kako se iz profesionalnih i moralnih razloga imaju potrebu na ovaj način obratiti se javnosti. "Način na koji je uredništvo Glasa Istre pratilo cijelo razdoblje izborne kampanje, pa i prije kandidature suparnika vladajuće istarske stranke IDS-a, za nas je, sa stajališta Kodeksa časti novinara, apsolutno neprihvatljivo", započinju novinari.

Kažu kako je vrhunac "pristranog i bezočnog" izvještavanja u kampanji i pisanja u korist IDS-ovih kandidata bio sinoćnji pokušaj manipuliranja javnošću pozivajući se na anonimni izvor s liste kandidata za pulskog gradonačelnika Filipa Zoričića, o čemu je sinoć objavljen kratak tekst na portalu i danas u tiskanom izdanju Glasa Istre, a kojim se insinuira koaliranje Zoričića s IDS -om, a što je kandidat Zoričić u više navrata javno opovrgnuo.

"Takvo pristrano i neprofesionalno novinarsko djelovanje nastavilo se i na današnjem sučeljavanju kandidata za gradonačelnika Pule u uredu glavnog urednika, koju je moderirao glavni urednik Robert Frank", nastavljaju novinari.

'Svrha novinarskog poziva je kontrola i kritika vlasti'

"Gledajući s novinarskog aspekta i činjenice da bi svi kandidati trebali imati ravnopravan tretman u političkoj kampanji, smatramo da je krajnje neprofesionalno na ovakav način svjesno manipulirati biračima i javnim mnijenjem. Glas Istre, kako mu i sam naziv kaže, morao bi biti glas svih građana i čitatelja", navode nezadovoljni novinari.

Dodaju i kako, imajući u vidu da je svrha novinarskog poziva upravo kontrola i kritika vlasti, a ne biti njezin zaštitnik i glasnogovornik, drže neprihvatljivim na ovakav način djelovati u "interesu" javnosti.

"Svjesni rizika i posljedica našeg javnog istupa, još smo više svjesni da ovakav Glas Istre šteti slobodi i demokraciji u Puli i Istri", navodi se u pismu koje potpisuju novinari Glasa Istre Danijela Bašić-Palković, Chiara Bilić, Borka Petrović i Zoran Angeleski.

# data[].attributes.attachment_link.title
Novinari Glasa Istre tvrde da glavni urednik dirigira praćenje kampanje u korist IDS-a

# data[].attributes.attachment_link.description
Novinari Glasa Istre oglasili su se u pismu u kojem navode kako glavni urednik tog lista, Robert Frank, dirigira praćenje kampanje u korist IDS-a, objavilo je Hrvatsko novinarsko društvo. U pismu navode kako se iz profesionalnih i moralnih razloga imaju potrebu na ovaj način obratiti se javnosti.

# data[].attributes.body
Roko Juretić, 4.B

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/pomocnik-ministra-obrazovanja-zaposlio-brata-kaze-ja-bih-savjetovao-da-se-to-ne-radi-717734
Roko Juretić, 4.B

# data[].attributes.body
Roko Juretić, 4.B

# data[].attributes.body
Roko Juretić, 4.B

# data[].attributes.body
Roko Juretić, 4.B

# data[].attributes.body
https://www.google.com/amp/s/m.vecernji.hr/amp/vijesti/nase-drustvo-izabralo-je-favoriziranje-politicara-estradnih-zvijezda-nogometasa-a-ne-lijecnika-1351816
Roko Juretić, 4.B

# data[].attributes.body
Ivan Komić 4.B

# data[].attributes.body
Ivan Komić 4.B

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kada je prije šest godina direktor državne tvrtke Podzemno skladište plina postao Krešimir Malec (HNS), s njim ubrzo dolazi i kuma Renata Novosel Belavić. Ta ekonomistica je vodila službu financija, a onda ju je ovaj mjesec Malec odlučio promaknuti na znatno bolju funkciju. Promiče je na direktoricu poslovnih funkcija, pa je postala nadređena i financijama, kadrovskoj službi, nabavi, kadrovskoj službi. Uz to je išlo i povećanje plaće na oko 15.000 kuna neto mjesečno i povlastice poput službenog vozila i menadžerskog ugovora.

- Eto sad se i službeno može reći da nam kumovi vladaju tvrtkom - kaže nam sugovornik iz tvrtke. PSP Okoli je inače mala tvrtka kćer Plinacroa. Zadaća joj je brinuti o funkcioniranju skladišta plina u Okoliju čije kapacitet zakupljuju veletrgovci plinom. Zbog brojnih zapošljavanja po stranačkoj liniji, nazvali su ih i skladište uhljeba. Renata Novosel Belavić je vjenčana kuma Malecove supruge. I dok nam, bez obzira na tu činjenicu, neki u PSP-u hvale njenu stručnost, drugi jednostavno ističu da bi teško napredovala i bila zaposlena bez kumske veze. Osim toga, nakon zapošljavanja Malec joj odobrava i doktorski studij koji tvrtka plaća 100.000 kuna.

"Bolju ne možemo poželjeti"

- Dodatno je školovanje gospođi Novosel Belavić, kao i brojnim drugim zaposlenicima, plaćeno u skladu s internim aktima, a na temelju posla i prihvaćenog plana poslovanja - odgovorili su nam iz PSP-a prošli tjedan. U tom odgovoru navode da ima 15-godišnje radno iskustvo, da je bila magistrica ekonomskih znanosti prije nego je počela raditi u tvrtki. Poručili su da ima stručnost i spremnost za suočavanje s najtežim poslovnim izazovima.

- Bolju osobu za direktoricu poslovnih funkcija, tvrtka nije mogla poželjeti, a teško bi mogla i naći. Vjerujemo da bi je i mnogo veći poslovni sustavi imali rado u svojoj sredini - odgovorili su nam iz tvrtke prošli tjedan. Potvrđuju i kumstvo, ali kažu da ono nije utjecalo na promaknuće. Slučajno ili ne, samo nekoliko sati nakon što smo dobili ovaj odgovor, Malec je smijenjen. Tu odluku je donio Ivica Arar, predsjednik uprave Plinacroa.

"Preispitat ćemo imenovanje"

Razlozi promjene na čelu PSP Okoli nisu priopćeni, ali činjenica je da je Malecu već nekoliko mjeseci funkcija visjela u zraku. Kumu je promaknuo samo koji tjedan prije smjene. On je za direktora postavljen dok je HNS-om vladao Radimir Čačić, a ostao je na funkciji do sad jer se prošla vlada raspala, a ova je prvo rješavala velike tvrtke. Novi direktor PSP Okoli je opet HNS-ovac, Ratimir Orešković.

On je u vrijeme Milanovićeve vlade iz njihove kvote bio jedan od članova uprave Plinacroa. Već sljedeći dan pod Oreškovićevim vodstvom, stiže novi odgovor u kojem se kumu više tako ne hvali.

- U sljedećem razdoblju novo će rukovodstvo tvrtke PSP razmotriti sva kadrovska rješenja bivšeg direktora te će, postupajući maksimalno odgovorno, ubuduće nastojati najboljim i najpouzdanijim raspoloživim kadrovima voditi tvrtku Podzemno skladište plina - odgovaraju nam. Vidjet ćemo smatra li Orešković kumu najboljim izborom ili ne za direktoricu poslovnih funkcija. Inače, u zapošljavanju u tvrtki smo i mi napisali kartice teksta i promicanje kume nije jedini slučaj.

Dođi pa ostani zauvijek

Primjerice, u veljači je u PSP Okoli zaposlen HNS-ov bivši dožupan Varaždinske županije Alen Košić. I to točno nakon što mu je isteklo šest mjeseci u kojima je, kao bivši dožupan, primao punu plaću za nerad. U prosincu je savjetnik Maleca postao Dragan Crnogorac iz SDSS-a. I to bez natječaja. Plaću od 17.000 do 20.000 kn bruto mu je osigurao dogovor u vladajućoj koaliciji. Crnogorac je profesor tehničkog crtanja i nema baš veze s energetskim sektorom. Zbog tog imenovanja Josip Jambrač, još jedan HNS-ovac koji je došao kao i Crnogorac na savjetničko mjesto, zato je pomaknut na stalno radno mjesto za plaću kao i Crnogorčevu.

Najčitaniji članci

# data[].attributes.attachment_link.title
Državni nepotizam: Moja kuma je ipak najbolja za direktoricu!

# data[].attributes.attachment_link.description
Kada je prije šest godina direktor državne tvrtke Podzemno skladište plina postao Krešimir Malec (HNS), s njim ubrzo dolazi i kuma Renata Novosel Belavić. Ta ekonomistica je vodila službu financija, a onda ju je ovaj mjesec Malec odlučio promaknuti na znatno bolju funkciju.

# data[].attributes.body
Ivan Komić 4.B

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Na pripremnom ročištu u petak u Županijskom sudu u Osijeku , vukovarski gradonačelnik Željko Sabo predložio je nagodbu u slučaju u kojem ga USKOK tereti za pokušaj podmićivanja gradskih vijećnika iz HDZ-a, Marije Budimir i Radivoja Đurića . Sudac je novo pripremno ročište dogovorio za 4. travanj, a tada će se Sabo morati izjasniti o kazni koju će USKOK predložiti. Pravna pretpostavka za nagodbu je priznanje krivnje.

Na prvo pripremno ročište početkom ožujka Sabo nije došao, jer je bio u vukovarskoj bolnici na infuziji, što je nekoliko tjedana morao dva puta dnevno raditi nakon operacije kičme.

Na sud je došao vidno iscrpljen

U petak je u Županijski sud u Osijeku došao vidno iscrpljen, a iz zgrade suda je izašao već nakon 15 minuta.

- Došao sam na sud da se prestane kalkulirati s mojom bolešću. Molim vas da to uvažite, a slučaj sam predao svom odvjetniku. Došao sam, tu sam, ne bježim! A za sve drugo se obratite mom odvjetniku, rekao je Sabo po izlasku iz Županijskog suda.

Budimir je snimila sporni razgovo r i dala ga USKOK-u

U optužnici koju je na 14 stranica sastavio USKO K navodi se da je Sabo vijećnici HDZ -a Mariji Budimir ponudio mjesto u Nadzornom odboru Borova i 2.000 kuna mjesečne naknade, kao i funkciju predsjednice Komisije za europske integracije u Vukovaru, čime bi na dnevnicama i putnim nalozima dobivala 10.000, 20.000 ili 50.000 kuna. I sve to "samo da pređe u redove SDP-a i osigura mu većinu u Gradskom vijeću". Budimir je snimila sporni razgovor i dala ga USKOK-u. Optužno vijeće je izdvojilo taj dokaz kao nezakonit, ali Vrhovni sud ga je ipak uvrstio među dokaze.

Najčitaniji članci

# data[].attributes.attachment_link.title
Optužen je za podmićivanje: Sabo odlučio priznati krivnju?

# data[].attributes.attachment_link.description
Na pripremnom ročištu u petak u Županijskom sudu u Osijeku , vukovarski gradonačelnik Željko Sabo predložio je nagodbu u slučaju u kojem ga USKOK tereti za pokušaj podmićivanja gradskih vijećnika iz HDZ-a, Marije Budimir i Radivoja Đurića . Sudac je novo pripremno ročište dogovorio za 4.

# data[].attributes.body
Ivan Komić 4.B

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sisačka policija provela je kriminalističko istraživanje kako bi utvrdila sve okolnosti pod kojima je Ivan Dumbović (42), sin bivšeg petrinjskog gradonačelnika Darinka Dumbovića, pokušao iznuditi 27-godišnjaka s područja Hrastovice, sela nedaleko od Petrinje.

Potvrđeno je da je Ivan Dumbović s još jednim muškarcem (39) banuo u kuću navodne žrtve u noćnim satima kako bi od njega zatražio novac. Neslužbeno doznajemo da mu je Dumbović posudio određeni iznos, koji mu mladić nije vratio u ugovorenom roku. Nije poznato je li došao "naplatiti" posuđeni iznos ili možda i kamatu. Budući da nije dobio što je tražio, ubrzo su se sukobili prvo verbalno, a onda i fizički. Dumbović je mladića udario nekoliko puta rukom po licu, zadavši mu nekoliko šamara, pri čemu ga je lakše ozlijedio.

- Njih se sumnjiči da su u srijedu 9. veljače, u noćnim satima, na petrinjskom području u mjestu Hrastovica, s ciljem da sebi ili drugome pribave protupravnu imovinsku korist silom ili ozbiljnom prijetnjom, ušli u obiteljsku kuću 27-godišnjaka, u kojoj je 42-godišnjak fizički napao oštećenog, lakše ga ozlijedivši - priopćili su iz Policijske uprave sisačko-moslavačke u srijedu u večernjim satima, točno tjedan nakon što se izgred dogodio.

Iznuda u pokušaju

Dan prije osumnjičeni su uhićeni, a nakon dovršenog kriminalističkog istraživanja, uz kaznenu prijavu, predani su pritvorskom nadzorniku Policijske uprave sisačko-moslavačke.

Općinsko državno odvjetništvo u Sisku priopćilo je danas da je po primitku kaznene prijave Policijske uprave sisačko-moslavačke ispitalo dvojicu osumnjičenika zbog postojanja osnovane sumnje da su počinili kazneno djelo iznude u pokušaju.

"Postoji osnovana sumnja da su osumnjičeni 42-godišnjak i 39-godišnjak 9. veljače 2022., u kasnim noćnima satima, po prethodnom dogovoru i kako bi se nepripadno materijalno okoristili, došli do obiteljske kuće hrvatskog državljanina (1994.) u okolici Petrinje te ga zatekli na spavanju. Osnovano se sumnja da je osumnjičeni 42-godišnjak fizički nasrnuo na oštećenika tražeći novac, nakon čega ga je više puta udario lakše ga ozlijedivši, dok je osumnjičeni 39-godišnjak pazio na ulazu da netko ne naiđe. Oštećenik je tijekom napada uspio odgurnuti 42-godišnjeg osumnjičenika i pobjeći iz kuće", navodi spomenuto tužiteljstvo koje je nakon ispitivanja osumnjičenika predložilo da se 42-godišnjaku, dakle Ivanu Dumboviću, odredi istražni zatvor. i to zbog opasnosti od ponavljanja djela ili počinjenja težeg djela i opasnosti od utjecaja svjedoke.

Istražni zatvor

Sudac istrage danas je djelomično prihvatio taj prijedlog i Dumboviću odredio istražni zatvor, ali samo zbog opasnosti od utjecaja na svjedoke. Tužiteljstvo je najavilo da će se žaliti jer istražni zatvor nije određen i zbog drugih navedenih razloga.

U odnosu na pomagača, osumnjičenog 39-godišnjaka, državno odvjetništvo smatralo je da nema pretpostavki za predlaganje istražnog zatvora ali mu je samo tužiteljstvo odredilo mjere opreza - obvezu redovitog javljanja nadležnoj policijskoj postaji i zabranu približavanja i kontaktiranja sa oštećenikom.

Neslužbeno doznajemo da žrtva navodnog kaznenog djela nije prijavila počinitelje policiji, već su to učinili bliski članovi obitelji. Također, muškarac nije surađivao s policijom tijekom izvidnih radnji, ali su elemente kaznenog djela ustanovili na temelju iskaza svjedoka i nekih materijalnih tragova.

Dok mu je otac bio gradonačelnik, cvali su poslovi Ivana Dumbovića jer je njegovo poduzeće bilo dobavljač gradskim poduzećima, te je čak radio u raščišćavanju ruševina nakon potresa, pri čemu je "okrenuo" milijune kuna.

# data[].attributes.attachment_link.title
Detalji napada Dumbovićeva sina: Banuo žrtvi usred noći pa ga šamarao da utjera dug

# data[].attributes.attachment_link.description
Sisačka policija provela je kriminalističko istraživanje kako bi utvrdila sve okolnosti pod kojima je Ivan Dumbović (42), sin bivšeg petrinjskog gradonačelnika Darinka Dumbovića, pokušao iznuditi 27-godišnjaka s područja Hrastovice, sela nedaleko od Petrinje. Potvrđeno je da je Ivan Dumbović s još jednim muškarcem (39) banuo u kuću navodne žrtve u noćnim satima kako bi od njega zatražio novac.

# data[].attributes.body
Ivan Komić 4.B

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/ribic-je-novu-vilu-jeftino-dobio-od-covjeka-cije-tvrtke-godinama-grade-stanove-za-sindikate-744612

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Ne, to sigurno nije tržišna cijena. Niti danas niti na kraju 2014. godine. Pa to je u biti samo cijena zemljišta sa svom dokumentacijom i davanjem za komunalni doprinos, projektiranjem i priključcima. Nikako nije tržišna cijena roh bau vile od 250 četvornih metara 90.000 eura - kaže nam to vlasnik agencije za nekretnine s višegodišnjim iskustvom u Zagrebu.

Nakon što smo objavili da čelnik Matice sindikata Vilim Ribić živi u novoj vili u Gornjem Vrapču, provjerili smo je li realna cijena po kojoj je došao do te nekretnine. Kako nam je rekao agent: Nije.

A zemljište i vilu su prodale tvrtke koje su povezane sa Zoranom Kovačom, čovjekom čije tvrtke imaju već godinama ekskluzivno pravo na građenje stanova za sindikate. Ribić je bio zagovornik takvog modela po kojem članovi dobiju stanove po cijenama nešto nižim od tržišnih, a tvrtke iz Kovačeve grupa Sigma sigurne kupce stanova. Model traje već godinama i dosad su podignute stotinu stanova. Kovač vodi i tvrtku Matica stanogradnja koju je osnovalo devet sindikata, među ostalim i Ribićev Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja gdje je sada tajnik, a bio je predsjednik. Kovač je direktor i tvrtke Sindikat gradnja koja je izgradila Sindikalni dom na Trešnjevci, investiciju koju je pokrenuo Ribić i njegov sindikat.

Poslovna veza Kovača i Ribića, dakle traje od početka prošlog desetljeća. Kovačev partner je u početku bio i Domagoj Ivan Milošević, sadašnji zastupnik HDZ-a i bivši potpredsjednik Vlade. Ali kako nam je rekao Milošević, razišli su se prije jedno pet-šest godina.

Zašto je sve to važno?

Zato što su posredno Ribićev novi dom jeftino osigurale upravo tvrtke povezane s Kovačom, pa se postavlja pitanje eventualnog Ribićeva sukoba interesa. Jer i on je odlučivao o investicijama koje su povjerene Kovačevim tvrtkama.

Kako smo objavili, Ribić danas živi u vili od 250 četvornih metara bruto površine na obroncima Medvednice. Vila je ukopana jednim dijelom u brdo, a kako je parcela površne 1285 četvornih metara, ima prostrano dvorište i privatnost. Ne živi više u malom sindikalnom stanu od 40-ak kvadrata. Taj stan je Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja prodao u lipnju prošle godine.
Vila je još uvijek upisana kao oranica, na zemljištu više nema nikakvog tereta. Bilo je upisano 228.000 kuna kredita, ali je Ribić to uspio otplatiti u samo pet godina.

A kako je sve počelo?

Tvrtka Talaria koju vodi Ana Kovač, sestra Zorana Kovača, kupuje u srpnju 2013. godine zemljište od 1285 četvornih metara na obroncima Medvednice. Platili su ga 43.000 eura prema ugovorima koje smo dobili u gruntovnici. Novac za tu kupnju osigurava tvrtka Metatron Domus koja je danas ugašena. Njen vlasnik je Zoran Kovač. Ta hipoteka je bila upisana dok Ribić nije potpisao svoj ugovor.

Kako nam je odgovoreno iz Grada Zagreba, Talaria traži i dobiva dozvole za objekt koji je trebao imati podrum, prizemlje i kat. Stručnjaci kažu da je za 250 kvadrata površine, samo komunalni doprinos oko 20.000 eura. Oni su napravili i projekt vile, za što nam je jedan projektant objasnio da je cijena oko 15.000 eura. I počinju gradnju.

A onda, 30. prosinca 2014. godine, potpisuju ugovor s Ribićem. U ugovoru stoji da će za cijenu od 90.000 eura dobiti objekt u roh-bau fazi izgradnje. Također, prema ugovoru, u tu cijenu od 90.000 eura spada i cijena zemljišta, svi potrebni priključci, svi izvedeni radove, vodovod, kanalizacija, te će Ribiću napraviti i arhitektonski projekt s troškovnikom koji će precizirati koliko je potrebno novca za dovršenje vile.

Zanimljivo, u ime Talarie je ugovor potpisao tadašnji direktor Predrag Milošević. Pitali smo i zato Domagoja Ivana Miloševića je li bio uključen u tu operaciju i je li mu to rod, ali negira oboje. Potvrdio nam je samo da prezimenjak Predrag "suprug sestre njegova bivšeg poslovnog partnera Kovača".

- Mi smo se razišli prije pet-šest godina zbog različitog shvaćanja posla. Stvarno nemam ništa s tim i ne znam što je radio, a Predrag mi nije nikakav rod - kaže nam Domagoj Ivan Milošević.

Ribić je svih 90.000 eura isplatio već u svibnju 2015. godine, ni punih šest mjeseci nakon ugovora. Vidljivo je to iz aneksa koji su potpisali. Zanimljiva je činjenica i da je u osnovnom ugovoru stajala odredba da Ribić neće platiti iznos direktno Talariji koju vodi sestra Zorana Kovača nego "asignacijom", što znači na račun nekog trećeg. Ali kome, nije vidljivo.

Kako nam je potvrđeno iz Grada Zagreba, Ribić kao novi investitor traži izmjene projekta i dozvole i na kraju ih dobiva za objekt od 250 četvornih metara bruto površine. Ali sada se on vodi kao podrum i prizemlje. Tražio je od grada dozvolu i za pomoćnu građevinu i dobio ju je. Iako je još u osnovnom ugovoru stajalo da prodavatelj kupcu dopušta da vilu uknjiži u zemljišne knjige i katastar, Ribić to do danas nije učinio.

Da su Ana i Zoran brat i sestra, vidi se iz njihovih adresa koje su dostupne u sudskom registru. Još kao mladi su živjeli na istoj adresi u blizini Autobusnog kolodvora, a onda je ona bila prijavljena sa suprugom na kući na Goljaku gdje je i danas prijavljen Zoran Kovač.

Podsjetimo, Ribić je o vili odbio s nama razgovarati. Pokušali smo dobiti na mobitele i Anu i Zorana Kovača, ali nam nisu odgovorili. Poslali smo im i mail u kojem smo ih pitali na osnovu čega su tako jeftino prodali zemljište i nedovršenu vilu i ima li to veze s tim da Kovaču sindikati osiguravaju kupce za stanove? Odgovor ćemo objaviti ako ga dobijemo.

Koja je vrijednost Ribićeve vile?

A koliko danas vrijedi Ribićeva vila koja je upisana kao oranica. Poslali smo sve parametre i fotografije dvojici agenata za nekretnine.

- Zavisi naravno i od kvalitete gradnje i unutarnjeg uređenja, ali današnja tržišna cijena takvog objekta bi mogla biti 250 do 300 tisuća eura. Često se kod takvih investicija dogodi da koštaju puno više za izgraditi nego što se sada može prodati - kaže nam.

Drugi agent, također uz veliku ogradu da ne može znati stanje u unutrašnjosti, procijenio da bi se zbog lokacije i novogradnje ona možda može prodati i za više od 500.000 eura.

Podsjetimo, projektant kojem smo poslali fotografije i površinu, te konfiguraciju terena nam je rekao da bi izgradnja takvog, ukopanog objekt,a koštala 1200 do 1500 eura po četvornom metru bruto površine. A površina je 250 četvornih metara po izdanoj dozvoli. Ako uzmemo srednju cijenu, to znači da bi investicija bila oko 2,5 milijuna kuna. I to bez zemljišta, komunalnog doprinosa i priključaka.

I sadašnja vrijednost i vrijednost izgradnje je u svakom slučaju znatno viša od 90.000 eura koliko je Ribić platio vilu tvrtkama povezanim s čovjekom koji godinama gradi stanove za sindikate i Sindikalni dom.

Najčitaniji članci

# data[].attributes.attachment_link.title
Ribić je novu vilu jeftino dobio od čovjeka čije tvrtke godinama grade stanove za sindikate!

# data[].attributes.attachment_link.description
Ne, to sigurno nije tržišna cijena. Niti danas niti na kraju 2014. godine. Pa to je u biti samo cijena zemljišta sa svom dokumentacijom i davanjem za komunalni doprinos, projektiranjem i priključcima. Nikako nije tržišna cijena roh bau vile od 250 četvornih metara 90.000 eura - kaže nam to vlasnik agencije za nekretnine s višegodišnjim iskustvom u Zagrebu.

# data[].attributes.body
Ivan Komić 4.B

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VRBOVSKO - Favoriziranje NK Vrbovsko, značajno investiranje samo u centralno naselje i političko obračunavanje s neistomišljenicima neke su od značajnih zamjerki SDP-a Vrbovsko prema politici koju vodi aktualni gradonačelnik Vrbovskog Dražen Mufić a o čemu ga javno proziva u svom priopćenju.
Nije mu stalo da se sportske aktivnosti odvijaju na cijelom području Grada
SDP-ovci naglašavaju da gradonačelnik Vrbovskog svojim odlukama pokazuje da mu nije stalo da se društveni život i sportske aktivnosti odvijaju na cijelom području Grada, da njegovi politički obračuni sa neistomišljenicima i politika neravnomjernog razvoja rezultiraju diskriminacijom i zanemarivanjem najvećeg dijela Grada Vrbovskog te upozoravaju da će politika koja se u Vrbovskom vodi isključivo iz jedne glave, one gradonačelnika Mufića, vrlo brzo početi stizati na naplatu, ponajprije u vidu smanjenja broja stanovnika, ali i gašenja određenih udruga koje predstavljaju jedini oblik društvenog života u pojedinim gradskim naseljima.
Najnoviji primjer neravnomjernog razvoja Grada
Priopćenje SDP-a Vrbovsko prenosimo u cjelosti: SDP Vrbovsko smatra investiciju Grada Vrbovskog u prostorije nogometnog kluba Vrbovsko, u vrijednosti od 3,5 milijuna kuna, najnovijim primjerom neravnomjernog razvoja na području Grada. Odlukom o financiranju infrastrukturnih radova na prostorijama samo jednog od tri gradska nogometna kluba, gradonačelnik Vrbovskog pokazuje da mu nije stalo da se društveni život i sportske aktivnosti odvijaju na cijelom području Grada.
Sve bitne i financijski značajne investicije Grada usmjerene su u centralno naselje
Odluka da se na natječaj koji financira ulaganje u društvenu infrastrukturu prijavi projekt rekonstrukcije i obnove prostorija nogometnog kluba Vrbovsko, osim što je iz tog prostora istjerala političkog protivnika aktualnog gradonačelnika, predstavlja jasan nastavak politike Nezavisne liste Dražena Mufića da se sve bitne i financijski značajne investicije Grada Vrbovskog usmjere u centralno naselje, dok se žitelji svih ostalih gradskih naselja trebaju zadovoljiti krpanjem udarnih rupa na lokalnim nerazvrstanim cestama na njihovom području.
Politika koja se vodi isključivo iz jedne glave vrlo brzo će početi stizati na naplatu
I politički obračuni sa neistomišljenicima i politika neravnomjernog razvoja rezultiraju diskriminacijom i zanemarivanjem najvećeg dijela Grada Vrbovskog. Upozoravamo da će politika koja se u Vrbovskom vodi isključivo iz jedne glave, one gradonačelnika Mufića, vrlo brzo početi stizati na naplatu, ponajprije u vidu smanjenja broja stanovnika, ali i gašenja određenih udruga koje predstavljaju jedini oblik društvenog života u pojedinim gradskim naseljima!
Gradonačelnik skloniji NK Vrbovskom
Da podsjetimo, na području našeg Grada djeluju tri nogometna kluba, NK Vrbovsko, NK Gomirje i NK Željezničar Moravice. Njihovo osnovno financiranje sredstvima iz gradskog proračuna nije jednako, mada se oni nalaze u istom rangu natjecanja, odnosno za svoje djelovanje trebaju jednaka sredstva. Za nogometni klub Vrbovsko izdvajaju se najveća sredstva, za što nema nekog posebnog objašnjenja osim onoga da je gradonačelnik skloniji tom nogometnom klubu nego klubovima iz Gomirja i Moravica.

Radovi koje gradsko poduzeće Komunalac izvodi na terenu NK Gomirje uredno i fakturira klubu

Najnoviji medijski napisi o planiranim višemilijunskim ulaganjima u prostorije nogometnog kluba Vrbovsko dodatno povećavaju razliku u financijskim izdvajanjima Grada za nogometne klubove na svom području. Dok se primjerice radovi koje gradsko poduzeće Komunalac izvodi na terenu NK Gomirje uredno fakturiraju i naplaćuju nogometnom klubu, gradonačelnik se u medijima otvoreno hvali da će sredstva koja budu nedostajala za planiranu investiciju na prostorijama NK Vrbovsko izdvojiti iz gradskog proračuna.
Zajednica sportova sustavno se ignorira
Ovakvom stanju sporta na području Grada pridonosi činjenica da se Zajednica sportova, koja je osnovana pred nekoliko godina sustavno ignorira od strane gradskog čelništva, iako su preporuke unutar Zakona o sportu da se financiranje i organizacija sporta provodi putem Zajednica sportova određene lokalne, odnosno regionalne samouprave.
Nekoliko pitanja gradonačelniku
Ovim putem postavljamo nekoliko pitanja gradonačelniku Grada Vrbovskog za koje smatramo da on kao najodgovornija osoba u Gradu treba pružiti odgovore zainteresiranoj sportskoj, ali i cjelokupnoj javnosti. Na temelju kojih kriterija se donose odluke o izdvajanju sredstava za nogometne klubove iz gradskog proračuna? Na temelju kojih kriterija je donesena odluka o financiranju radova na prostorijama NK Vrbovsko? Smatra li gradonačelnik transparentnim način na koji se donose odluke o financiranju nogometnog sporta na području Grada Vrbovskog, te koji je razlog ignoriranja zajednice sportova Grada Vrbovskog od strane njega kao gradonačelnika?, stoji u priopćenju SDP-a Vrbovsko.
AUTOR: Gorske novosti FOTO: Gorske novosti, ilustracija

# data[].attributes.attachment_link.title
OTVORENO PISMO SDP-A: Favoriziranje NK Vrbovskog politika je koja se vodi isključivo iz jedne glave i vrlo brzo će početi stizati na naplatu

# data[].attributes.attachment_link.description
VRBOVSKO - Favoriziranje NK Vrbovsko, značajno investiranje samo u centralno naselje i političko obračunavanje s neistomišljenicima neke su od značajnih zamjerki SDP-a Vrbovsko prema politici koju vodi aktualni gradonačelnik Vrbovskog Dražen Mufić a o čemu ga javno proziva u svom priopćenju. Nije mu stalo da se sportske aktivnosti odvijaju na cijelom području Grada SDP-ovci naglašavaju...

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/tema/sukob+interesa/

ANA PRGOMET,4.B

# data[].attributes.attachment_link.description
Najnovije vijesti iz Hrvatske i svijeta pratite iz sata u sat na news portalu Dnevnik.hr. Pregledajte najnovije objavljene vijesti odmah!

# data[].attributes.body
Slučaj 3%: Bio je to slučaj korupcije u Španjolskoj. Sastojalo se od nezakonite naplate provizije od 3% za sve javne radove koje je odobrila vlada Katalonskog generaliteta. U ovom je slučaju Generalitat dodijelio javne radove tvrtkama na temelju toga hoće li poslovati s tim provizijama ili ne. Također se mora reći da je ova vrsta korupcije raširena u mnogim dijelovima španjolske geografije, kao i u mnogim drugim zemljama. Predstavlja primjer nepotizma.

ANA PRGOMET, 4.B

# data[].attributes.body
https://sportske.jutarnji.hr/sn/nogomet/reprezentacija/najkontroverziji-mundijal-u-povijesti-optuzbe-za-korupciju-stotine-umrlih-potrosene-milijarde-15035623

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tamo, kad je sve počelo, još 2009. godine, pa kad je na kraju Katar i izabran za domaćina SP-a 2022. godine, činilo se sve nekako dalekim, još uvijek nemogućim. Zar će ta pustinjska državica, bez obzira na svoje bogatstvo, zaista organizirati Svjetsko nogometno prvenstvo?

Bilo je to iznenađenje, pobijedio je Katar kandidature Australije, Japana, Južne Koreje, a onda i u završnom, četvrtom krugu glasovanja favorita, SAD. Trebalo je za konačnu pobjedu 12 glasova, a Katar ih je na kraju izjašnjavanja imao čak 22.
I odmah su krenuli protesti u dobrom dijelu nogometnog svijeta, dakako i sumnje u pošteno i pravedno glasovanje. Jer, što može biti jedini razlog da organizaciju SP-a dobije nogometno toliko nebitna zemlja, k tome i zemljopisno toliko mala da teško može ugostiti stotine tisuća navijače, nego novac, korurpcija?

I, tako je, zapravo, od prvog dana, umjesto da bude slavljen kao budući domaćin najvećeg svjetskog nogometnog skupa, Katar je u javnosti bio simbol narodne poslovice koja kaže da novac buši gdje burgija neće.

- Katar će organizirati najbolje Svjetsko prvenstvo u povijesti, to možete biti sigurni - poručili su kritičarima iz Organizacijskog odbora, najavljujući da će Mundijal 2022. biti nešto što nogometni svijet još nije doživio.

Međutim, po svim pitanjima Katar je postao negativna priča, pravi dokaz da milijarde i komercijalizacija pobjeđuju nad nogometnom tradicijom, a priče o korumpiranosti i optužbe za kupnju glasova izjedale su FIFA-u, pokrenule neke druge afere. Morao je otići Sepp Blatter, potom i Michel Platini s mjesta prvog čovjeka UEFA-e, a sve su istrage, zapravo, krenule zbog Katara i Rusije, koji su isti dan postali domaćini SP-a - Rusija 2018., a Katar 2022.

Podignula se bura, neke su države i njihovi nogometni savezi, a prednjačili su Englezi, tražili poništenje glasovanja, oduzimanje domaćinstva Kataru, novi odabir domaćina. Ne samo zbog moguće kupnje glasova, već i zbog svega ostaloga što je Katar predstavljao u cijeloj priči. Državu za koju se govori da potiče islamski terorizam, državu u kojoj strani radnici, koji grade stadione i infrastrukturu za SP, ponajviše Nepalci i Indijci, žive u lošim uvjetima, ne dobivaju novac, a zatim i umiru na samim gradilištima, koja nisu kvalitetno i pravilno osigurana. Već su ih stotine izgubile živote, zapravo se točan broj i ne zna.

Katar je i država koja je pod blokadom čak i nekih arapskih država, poput Saudijske Arabije i Egipta, a što ako se te dvije reprezentacije plasiraju? Također, Katar ne priznaje prava homoseksualnih osoba, ne smije se piti alkohol, što će onda tamo uopće raditi navijači iz čitavog svijeta? A da ne govorimo o nogometnim stvarima. Velike vrućine usred ljeta, kako igrati u takvim uvjetima? Brojne su kontroverze pratili ovaj Mundijal i prije nego što je počeo, no preživio je Katar sve optužbe, sve pozive na "abdikaciju" i definitivno ostao najveći FIFA-in eksperiment u povijesti.

Jer, prvi će se put Mundijal igrati u tako maloj državi, na tako malom prostoru, gdje su najudaljeniji stadioni udaljeni tek šezdesetak kilometara. Prvi put će se, riješili su domaćini i taj problem s visokim temperaturama, igrati u jesenskim mjesecima, u studenome i prosincu. Prvi put domaćin će biti jedna arapska država.

Katarani poručuju da je skepsa svijeta uzaludna, da će oni sve napraviti da se Mundijal pamti po dobrome. Stadioni, naravno, nisu problem. Doduše, prema prvom planu trebalo ih je biti 12, međutim, naknadnim dogovorom organizatora i FIFA-e bit će ih osam. Teško je, naravno, znati točnu cijenu koliko će to organizatore koštati, ali novac je ionako najmanji problem. Milijarde su u pitanju, dakako, a svi stadioni zamišljeni su kao prava arhitektonska čuda, većina njih i samoodrživi, napravljeni od recikliranih materijala, s pokretnim krovovima, a domaćini će na njima regulirati i temperaturu koja bi u vrijeme utakmica trebala uvijek biti oko 20 stupnjeva. Također, neki od stadiona bit će srušeni nakon SP-a i prenamijenjeni, nekima će biti smanjen kapacitet, poput, najvećeg Lusail Iconic Stadiona, mjesta na kojemu će se igrati i finale turnira. Na SP-u će imati 80 tisuća mjesta, a nakon njega dvostruko manje.

Inače, Katarani su najavili da će svoju infrastrukturu nakon Mundijala usmjeriti u slabije razvijene nogometne sredine i države, donirat će te razmontirane dijelove stadiona diljem svijeta. Jednostavno, nakon svi optužbi i kontroverzi koje ih prate, Katarani žele zadiviti svijet, pokazati da mogu organizirati SP koji će se zauvijek pamtiti. Po dobrome, naravno.

STADIONI NA SP-u U KATARU

# data[].attributes.attachment_link.title
Najkontroverziji Mundijal u povijesti: Optužbe za korupciju, stotine umrlih, potrošene milijarde...

# data[].attributes.attachment_link.description
Tamo, kad je sve počelo, još 2009. godine, pa kad je na kraju Katar i izabran za domaćina SP-a 2022. godine, činilo se sve nekako dalekim, još uvijek nemogućim. Zar će ta pustinjska državica, bez obzira na svoje bogatstvo, zaista organizirati Svjetsko nogometno prvenstvo?

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/njemacki-mediji-bruje-o-nepotizmu-u-gradskoj-upravi-zagreba/print

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' vijest je koju je preko vikenda objavio niz njemačkih medija, od portala uglednih novina kao Süddeutsche Zeitung do mnogih regionalnih medija. Njemačka agencija DPA se u njoj poziva na slučaj obitelji Nevistić, čijih je šest članova zaposleno zagrebačkoj gradskoj upravi

Osim po manifestaciji Adventu i skijalištu u centru grada, Zagreb se u stranim medijima sada spominje i kao eklatantan primjer nepotizma.

Priča o obitelji Nevistić, koju je objavio Jutarnji list, bila je zanimljiva i DPA koja je objavila vijest pod naslovom 'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' u subotu navečer.

'Bezobrazan slučaj nepotizma' je činjenica da je šest članova iste obitelji radi u gradskom poglavarstvu u Zagrebu, smatra DPA, te napominje da su 'neki na vodećim pozicijama'. Riječ je o ocu, majci, dva sina, snahi i šogorici koji rade u različitim službama Grada Zagreba.

Gradonačelnik Milan Bandić u vijesti DPA se ne spominje, no zaključuje se da se u Hrvatskoj 'i tri i pol godine nakon ulaska u EU ljudi većinom zapošljavaju preko veze' te da i zbog toga 'mladi i obrazovani Hrvati odlaze u inozemstvo'.

# data[].attributes.attachment_link.title
Njemački mediji bruje o nepotizmu u gradskoj upravi Zagreba

# data[].attributes.attachment_link.description
'Hrvatska se ističe po nepotističkom zapošljavanju' vijest je koju je preko vikenda objavio niz njemačkih medija, od portala uglednih novina kao Süddeutsche Zeitung do mnogih regionalnih medija. Njemačka agencija DPA se u njoj poziva na slučaj obitelji Nevistić, čijih je šest članova zaposleno zagrebačkoj gradskoj upravi Osim po manifestaciji Adventu i skijalištu u centru grada, Zagreb se u stranim medijima sada spominje i kao eklatantan primjer nepotizma.

# data[].attributes.body
https://www.google.com/amp/s/m.vecernji.hr/amp/vijesti/ucjenjivali-zaposlenika-osiguravajuceg-drustva-i-iznudili-vise-stotina-tisuca-kuna-1559805

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zbog iznude su uhićene dvije osobe, izvijestila je PU osječko-baranjska. Riječ je o muškarcima u dobi od 34 i 36 godina. Izvlačili su novac od 34-godišnjeg zaposlenika osiguravajućeg društva tako što su prijetili njemu i članovima njegove obitelji.

- Dvojac je od početka 2017. do 28. siječnja ove godine lažno prijavljivao štete na vozilima osiguravajućem društvu te ozbiljnim prijetnjama 34-godišnjem zaposleniku osiguravajućeg društva i članovima njegove obitelji, prisilili su ga da im u više navrata isplati nekoliko stotina tisuća kuna - priopćila je policija.

Uhićeni su pri preuzimanju iznuđenog novca u petak. Sumnjiči ih se za kazneno djelo iznude.

POKUŠAJ IZNUDE Optužen da je majci prijetio nožem tražeći je da mu da 20.000 eura Prisila prema službenoj osobi Udario policajca, potom vrijeđao i liječnicu, dobio kaznenu i prekršajnu prijavu RAČUNALNA PREVARA Umjesto zarade od investiranja, Petrinjac ostao bez nekoliko stotina tisuća kuna

# data[].attributes.attachment_link.title
Ucjenjivali zaposlenika osiguravajućeg društva i iznudili više stotina tisuća kuna

# data[].attributes.attachment_link.description
Zbog iznude su uhićene dvije osobe, izvijestila je PU osječko-baranjska. Riječ je o muškarcima u dobi od 34 i 36 godina. Izvlačili su novac od 34-godišnjeg zaposlenika osiguravajućeg društva tako što su prijetili njemu i članovima njegove obitelji. - Dvojac je od početka 2017. do 28.

# data[].attributes.body
Osječki USKOK podignuo je pred Županijskim sudom optužnicu protiv 65-godišnjaka, koji je tražio 3000 kuna mita za oslobađanje od poreza na promet nekretnine. Uzeo je dio zatraženog novca. Okrivljenik je kažnjivo djelo počinio kao upravni referent u područnom uredu Porezne uprave Ministarstva financija Slavonski Brod, ispostava Okučani, navodi se u priopćenju objavljenom na internetskoj stranici Državnog odvjetništva RH.

ANA PRGOMET, 4.B

# data[].attributes.body
https://www.nacional.hr/kotarski-mladi-u-hrvatskoj-sve-vise-prihvacaju-zaposljavanje-preko-veze-i-klijentelizam/

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/amp/news/iznuda-daj-novac-ili-cu-otkriti-informacije-iz-tvoje-proslosti-418396

ANA PRGOMET, 4.B

# data[].attributes.attachment_link.title
Iznuda: 'Daj novac ili ću otkriti informacije iz tvoje prošlosti'

# data[].attributes.attachment_link.description
Muškarac (27) je u razdoblju od sredine 2009. do početka svibnja 2015. prijetio 59-godišnjaku. On mu je isplatio nekoliko desetaka tisuća kuna. Počinitelj je uhićen

# data[].attributes.body
https://m.vecernji.hr/vijesti/unutarstranacki-izbori-u-hdz-u-sto-cine-protiv-korupcije-1379903

ANA PRGOMET, 4.B

# data[].attributes.attachment_link.title
Unutarstranački izbori u HDZ-u: Što čine protiv korupcije?

# data[].attributes.attachment_link.description
Među identitetska pitanja oko kojih se vrti unutarstranačka kampanja ovih su se dana uspjela progurati i pitanja klijentelizma

# data[].attributes.body
https://www.srednja.hr/zbornica/korupcija-u-hrvatskim-skolama-vecu-ocjenu-kod-nastavnika-kupuju-i-zlatom/amp/

ANA PRGOMET, 4.B

# data[].attributes.attachment_link.title
Korupcija u hrvatskim školama: Veću ocjenu kod nastavnika kupuju i zlatom

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/apsurdi-zakona-paladina-moze-odlucivati-o-projektima-tvrtki-koje-su-mu-placale-milijune-830314

# data[].attributes.body
https://www.rtl.hr/vijesti/arhiva/2022/05/stranica-1 Stjepan Barač

# data[].attributes.attachment_link.description
Vijesti / Arhiva, Siječanj 2009 Vijesti / Arhiva, Veljača 2009 Vijesti / Arhiva, Ožujak 2009 Vijesti / Arhiva, Travanj 2009 Vijesti / Arhiva, Svibanj 2009 Vijesti / Arhiva, Lipanj 2009 Vijesti / Arhiva, Srpanj 2009 Vijesti / Arhiva, Kolovoz 2009 Vijesti / Arhiva, Rujan 2009 Vijesti / Arhiva, Listopad 2009 Vijesti / Arhiva, Studeni 2009 Vijesti / Arhiva, Prosinac 2009

# data[].attributes.body
https://www.agroklub.com/poljoprivredne-vijesti/hajdukovic-zakon-o-poljoprivrednom-zemljistu-ce-favorizirati-velike-i-financijski-mocne/74241/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
" Postoji čitav niz nejasnoća u sustavu bodovanja, a uvode se i kriteriji bez dodatnih obrazloženja i jasne definicije kao i sektora na koji se odnose. Bojimo se da će sve to dovesti do daljnje netransparentnosti i nepravilnosti u postupcima raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem na koje su se poljoprivrednici već žalili", stoji u reakciji na konačni prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koju potpisuju zastupnici Domagoj Hajduković, Romana Nikolić i Marina Opačak Bilić iz Kluba socijaldemokrata.

Naime, Vlada je prošli tjedan u saborsku proceduru uputila konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, za koji zastupnici iz Kluba socijaldemokrata tvrde da je poguban za male poljoprivrednike.

U priopćenju navode da mnogi poljoprivrednici već duže vrijeme iskazuju nezadovoljstvo načinom na koji jedinice lokalne samouprave daju državno zemljište u zakup, a kao primjere navode one iz Čađavice, Pitomače i Garešnice. " Svjedočili smo samovolji i netransparentnosti pojedinih čelnika JLS kada se državna zemlja javnim pozivom dijelila stranačkim poslušnicima, podobnim kadrovima, kumovima i rodbini, većinom osobama koja do tada nisu imali zemlju u zakupu, a bez nje su ostali ozbiljni dugogodišnji poljoprivredni proizvođači", komentiraju i dodaju da upravo ti ozbiljni poljoprivrednici žive isključivo od poljoprivrede te da sada ne mogu doći do osnovnog resursa koji im je potreban - zemlje.

Nejasnoće u sustavu bodovanja

Zastupnici tvrde da u predloženom Zakonu, u sustavu bodovanja postoji još čitav niz nejasnoća, a kao takve navode to da nigdje nisu navedeni do sada uvriježeni kriteriji kao npr. dosadašnji posjednik, stočar povrtlar i slično. Isto tako, smatraju da se uvode kriteriji bez dodatnih obrazloženja i jasne definicije kao i sektora na koji se odnose poput "stvaranja dodane vrijednosti" trajnih nasada i prerade u stočarstvu i ratarstvu za što kažu da je vrlo širok pojam i bez jasnog definiranja može biti podložno različitim tumačenjima. " Bojimo se da će sve to dovesti do daljnje netransparentnosti i nepravilnosti u postupcima raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem na koje su se poljoprivrednici već žalili", upozorili su.

Nezadovoljni su i time kako se tretira ekološka proizvodnja i ekološke proizvođače, zatim činjenicom da se ostavlja i mogućnost nekontroliranog rasta cijena budući da najveća ponuđena cijena neće više biti limitirana na "maksimalno dvostruko" od početne cijene.

" Svakome je jasno da će takav pristup zemljišta ograničiti samo na one koji će si moći to financijski i priuštiti, odnosno samo rijetki, oni kojima u slučaju nedostatnosti postojećeg kapitala su sklone i banke, dok sva mala ili manja gospodarstva neće na ovaj način doći ni do minimalnih površina ", naglašavaju.

Pogoduje se velikim proizvođačima

Tvrde kako još uvijek ne postoji jasna strategija razvoja poljoprivrede i pitaju se kamo ovako predloženi zakon vodi i kome pogoduje. Ističu da to sigurno nisu mali i srednji proizvođači.

" Bojimo se da donošenje ovakvog Zakona neće spriječiti zlouporabe i nepravilnosti pri dodijeli poljoprivrednog zemljišta, već unijeti dodatnu nesigurnost u sam proces", kažu zastupnici dodavši da će se tološe odraziti na već opustošeni ruralni prostor Slavonije, Baranje i Srijema, ali i na druge dijelove Hrvatske gdje je dominantna gospodarska aktivnost poljoprivreda.

Kako je napisao Hajduković na svom Facebook profilu, on smatra da ovako predloženi Zakon neće riješiti probleme u ovom sektoru već mu se čini da će favorizirati velike i financijski moćne.

"Na kraju dana, poljoprivredno zemljište jedan je od najvažnijih resursa kojima država raspolaže i baš zbog toga pozivamo i ostale kolegice i kolege zastupnike da se odlučno suprotstave ovakvom lošem prijedlogu Zakona", poručili su.

Tagovi

Autorica

# data[].attributes.attachment_link.title
Hajduković: Zakon o poljoprivrednom zemljištu će favorizirati velike i financijski moćne

# data[].attributes.attachment_link.description
"Postoji čitav niz nejasnoća u sustavu bodovanja, a uvode se i kriteriji bez dodatnih obrazloženja i jasne definicije kao i sektora na koji se odnose. Bojimo se da će sve to dovesti do daljnje netransparentnosti i nepravilnosti u postupcima raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem na koje su...

# data[].attributes.body
https://faktograf.hr/2017/11/16/zeljko-rohatinski-skolski-primjer-sukoba-interesa/ Stjepan Barac

# data[].attributes.attachment_link.description
Completing the CAPTCHA proves you are a human and gives you temporary access to the web property.

# data[].attributes.body
https://www.tportal.hr/vijesti/clanak/posavec-je-jos-prije-dva-mjeseca-priznao-mito-a-jucer-je-rasturio-na-izborima-puhovski-objasnjava-ljudi-su-se-pomirili-s-korupcijom-foto-20211129 Stjepan Barac

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Čak 79 posto glasova osvojio je Matija Posavec na lokalnim izborima ovu nedjelju i tako još jednom postao župan. Nije pritom, očito, biračima smetalo to što je prije samo dva mjeseca otišao s iste funkcije zbog primanja mita

Matija Posavec nije ni prvi, a vrlo vjerojatno neće biti ni zadnji političar koji je unatoč teretu sumnji te optužbi za kriminal i korupciju nadmoćno pomeo konkurenciju na izborima. Prije samo dva mjeseca podnio je ostavku na funkciju na koju se sada vraća, i to zbog optužbi da je primio mito i pogodovao pri zapošljavanju. Iako je Posavec sve to i priznao, nije mu naštetilo pa je ove nedjelje osvojio čak 79 posto glasova na izborima u Međimurskoj županiji.

Sličnu je situaciju na lokalnim izborima ranije ove godine imao i gradonačelnik Nove Gradiške Vinko Grgić. Iako je nekoliko mjeseci proveo u istražnom zatvoru zbog afere Janaf, građani su mu u svibnju ponovo dali povjerenje. Osvojio je gotovo 62 posto glasova. Kada se govori o biranju lokalnih čelnika s optužnicama, a nekih i s nepravomoćnim presudama, uvijek se spominju i Ivan Čehok i Milan Bandić jer su uspjeli unatoč svemu dobiti povjerenje birača.

'Pokazuje to da ne postoji povjerenje u organe gonjenja, odnosno pravosuđe, i da sve to skupa predugo traje. To je, po mom sudu, najveći problem hrvatskog pravosuđa. Ljudi zaborave nakon nekog vremena. Stare novine i stari portali nešto su što ljudi rijetko gledaju. Javnost nije podešena tako da se bavi stvarima starijima od 15 dana. I onda imamo taj stav - 'to je naš dečko'. 'Naš dečko iz Međimurja', 'naš dečko dinamovac', 'naš dečko HDZ-ovac ili SDP-ovac'', kaže politički analitičar Žarko Puhovski. Iako su nam svima usta puna borbe protiv korupcije, a i građani kritiziraju lopovluk i korumpirane političare, u pojedinim lokalnim sredinama, kada su u pitanju izbori, na sve se zaboravi.

'Javnost funkcionira po principu prolaznih moda. Neke teme su u nekom razdoblju u fokusu i sve se prelama preko njih, a onda ljudima jednostavno dojade. To se u posljednjih godinu, dvije događa s temom korupcije, i to ne samo kod nas, nego i na europskoj razini. Primjer je Ursula von der Leyen - ona je u jeku skandala zbog nekoliko milijuna eura korupcije kao ministrica obrane došla na mjesto predsjednice Europske komisije, a ova priča je nestala. Nekoliko marginalnih zastupnika u EP-u spominjalo je to, ali sve je ostalo postrani', podsjeća Puhovski.

'Kod nas je ljudima jednostavno previše te priče o korupciji, a pogotovo kada se radi o korupciji koja je tragikomična u odnosu na ono što se obično događa, kao što su Posavec i njegovih deset tisuća kuna mita. To je bio dobar povod da se na izborima pokaže da smo lokalno nastrojeni, da podržavamo svog dosadašnjeg vođu i da nas ove priče naročito ne zanimaju. Krajnja konzekvenca je stav koji pokazuje već HDZ-ovo, ali i široko biračko tijelo, a to je - svi su političari lopovi, pa onda biramo naše lopove protiv njihovih lopova', pojašnjava Puhovski. Iako se često zna čuti rečenica da će neku stranku ili političara zbog nepravilnosti, sukoba interesa, kriminala ili korupcije građani kazniti na izborima, u praksi se to na lokalnoj razini rijetko događa. Što je s nacionalnom razinom?

'Na nacionalnoj razini osuđuje se oštrim riječima i ima jako malo presuda. Šest ili sedam ministara otišlo je iz Plenkovićeve vlade, a ni za jednog nije se reklo da odlazi zato što loše funkcionira kao ministar, nego zato što ima 25 kvadrata ili 250 kvadrata više nego što je prijavio. To je prekršaj, ali mene kod ministra prvenstveno zanima kako to funkcionira. I kada se uhvate ovi moralistički kriteriji, onda imamo situaciju neke vrste ćudoredne policije koja hoda naokolo i nastoji dokazati tko ima previše kvadrata, što je tipični agrarno-siromaški stav koji se odnosi na količine nekretnina. A pritom se ostavlja po strani pitanje funkcionira li ta osoba kao ministar ili ne, i ostavlja se po strani pitanje trgovanja utjecajem, što se kod nas ne razmatra ni sankcionira. Propisi o sukobu interesa, prema mom mišljenju, potpuno pogrešno govore o sukobu javnog i privatnog interesa, a ne o sukobu dva javna interesa. Npr. imate ne znam koliko načelnika i gradonačelnika koji su zastupnici u Saboru, što je direktan sukob interesa, ali to zakon ne tretira', iznosi Puhovski svoje mišljenje.

Da su se građani na neki način 'pomirili' s korupcijom u svim porama društva, pokazuje i Eurobarometar o korupciji iz 2020. U tom je istraživanju čak 97 posto Hrvata reklo kako misle da je korupcija široko rasprostranjena u državi. Pitanje je stoga može li se u Hrvatskoj promijeniti trend da se ona počne ozbiljno doživljavati, a i da građani počnu kažnjavati političare.

'Prvenstveno bi ih trebale početi kažnjavati institucije, a koje to ne rade. Jer ja ću uvijek kao birač reći - ako ga oni ne hapse, što bih sad ja trebao raditi, a meni je npr. doveo vodovod. Tu će uvijek biti stav 'doveo mi je vodovod', 'on je naš dečko', 'trebamo više HDZ-ovaca ili SDP-ovaca' i ljudi će ih birati što god bilo', poručuje Puhovski.

# data[].attributes.attachment_link.title
Posavec je još prije dva mjeseca priznao mito, a jučer je rasturio na izborima. Puhovski objašnjava: Ljudi su se pomirili s korupcijom

# data[].attributes.attachment_link.description
Čak 79 posto glasova osvojio je Matija Posavec na lokalnim izborima ovu nedjelju i tako još jednom postao župan. Nije pritom, očito, biračima smetalo to što je prije samo dva mjeseca otišao s iste funkcije zbog primanja mita Matija Posavec nije ni prvi, a vrlo vjerojatno neće biti ni zadnji političar koji je unatoč teretu sumnji te optužbi za kriminal i korupciju nadmoćno pomeo konkurenciju na izborima.

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/vijesti/clanak/doznajemo-policija-otkrila-tko-je-haker-koji-je-upao-u-a1-radi-se-o-tinejdzeru/2339619.aspx Stjepan Barac

# data[].attributes.attachment_link.title
Doznajemo: Policija otkrila tko je haker koji je upao u A1, radi se o tinejdžeru

# data[].attributes.attachment_link.description
KAKO prvi doznaje Index, policija je otkrila tko je haker koji je upao u sustav A1 i ukrao osobne podatke najmanje 100.000 korisnika tog telekoma.

# data[].attributes.body
https://lupiga.com/intervjui/intervju-pedja-grbin-sdp-je-zagazio-u-klijentelizam-a-rad-i-rezultati-su-lijek-protiv-njega Stjepan Barac

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Peđa Grbin je prije nekoliko dana predao potpise za kandidaturu za predsjednika SDP-a, a prethodno je na društvenim mrežama objavio prvi dio svog programa #noviSDP, stranka na koju smo ponosni. S Grbinom smo razgovarali o tome kakav bi SDP trebao biti ako on pobijedi na unutarstranačkim izborima koji će se održati 26. rujna, ali i o startu HDZ-ove vlade i o tome što Hrvatsku čeka ujesen.
Još prije desetak dana pozvali ste sve članove SDP-a da plate članarinu, jer se bez plaćene članarine neće krajem rujna moći glasati za predsjednika i ostala tijela SDP-a. Pretpostavlja se da su mnogi razočarani članovi stranke koji su prestali plaćati članarinu mogući vaši glasači. Koliko se članova odazvalo pozivu da plate članarinu kako bi mogli glasati?
- U trenutku kad je započeo izborni proces u SDP-u imali smo nešto manje od 6.000 članica i članova koji su redovito plaćali članarinu ili su imali dug ne veći od šest mjeseci. Ako znamo da na papiru SDP ima 33.000 članova, onda je jasno koliki je to fijasko za ozbiljnu političku stranku. Taj broj je posljedica dvije stvari. Prvo, to je zbog razočaranja u politiku koju je SDP vodio posljednjih nekoliko godina. A drugo, odlukom predsjednika i tajnika prije tri godine prestalo se s izvještavanjem članova o njihovim obvezama za članarinu. Nisu slane uplatnice, nisu obavještavani o dugu. To je dovelo do manjka u stranačkoj blagajni i do toga da tek nešto manje od šestine članova ima pravo glasa na unutarstranačkim izborima. Inzistirao sam na tijelima stranke da se pismom obavijesti ljude o dugu i više puta sam javno apelirao na članice i članove i - rezultati su tu. Sada imamo oko 12.000 članova s pravom glasa, dakle, dvostruko više nego na početku izbornog procesa. Da se vodstvo brinulo o tome ranije, taj bi broj danas bio daleko veći.
Takva odluka je prije tri godine vjerojatno donesena zbog želje manipuliranja članstvom, jer nije inače normalno dopustiti da se članarina ne plaća i da se o tome ne obavještava članstvo?
- Ta odluka je kriminalno loša, a o razlozima zašto se tako postupalo mogu samo nagađati. Naravno da je moguće ovo što ste zaključili, mnogi i u SDP-u misle isto, ne bez razloga.
„Umjesto da snose odgovornost, arhitekti poraza u SDP-u dijelili su fotelje" kazali ste prije nekoliko dana, a Zlatko Komadina vam je odgovorio da su „svi bili konzultirani, mogli su biti kandidati, tko nije htio, nije htio, brod ide dalje" i da su se saborski odbori morali konstituirati. Što kažete na to?
- Kad nekog nazovete i priopćite mu svoju odluku, a on vam odgovori da odluka nije dobra i da bi je trebalo korigirati, a vi mu odgovorite - „ne, ja sam već odlučio" - onda to nisu konzultacije, nego puko obavještavanje. Konzultacije su kad nekog nazoveš i pitaš za njegovo mišljenje i kad ti objasni zašto, npr. Rajko Ostojić ne bi trebao biti potpredsjednik Hrvatskog sabora ili Nikša Vukas predsjednik saborskog Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost pa ti onda prihvatiš argumente. Međutim, kolega Komadina nije tako učinio, sam je donio odluku o podjeli saborskih funkcija, a ja u takvoj podjeli fotelja, samo da bih dobio viši koeficijent na plaću, ne želim sudjelovati.

Grbin je u petak predao kandidaturu s potpisima za predsjednika SDP-a (FOTO: HINA/Edvard Šušak)
Predali ste kandidaturu, vi prvi, a zasad su najavu da će se kandidirati za predsjednicu, odnosno predsjednika, iskazali i Mirela Ahmetović i Željko Kolar. Koje su razlike u stavovima i u djelovanju vas i gospođe Ahmetović?
- Počeli smo prikupljati potpise u utorak i kad sam vidio da je tih potpisa daleko, daleko više nego što je potrebno, odlučio sam predati u petak kandidaturu. Potpisa podrške imam negdje oko 1.400 i tako sam u samo dva i pol dana prikupljanja dobio podršku više od deset posto članova SDP-a s pravom glasa. Kada me pitate za razlike u stavovima, mogu reći da mi je izuzetno drago da je kolegica Ahmetović pročitala moj program za organizacijski ustroj SDP-a, kojeg sam objavio u ponedjeljak i većinu toga ponovila na predstavljanju svoje kandidature. Znači da sam prepoznao prave probleme u SDP-u. Samo, postoji jedna bitna razlika. Ja o svemu tome govorim dvije i pol, tri godine. Da me je tada podržao dovoljan broj kolegica i kolega, danas vjerojatno ne bismo razgovarali o najgorem rezultatu SDP-a od devedesetih ... Ali, bolje ikad nego nikad. Drago mi je da sada i drugi razumiju nužnost promjena i da drugi ponavljaju ono s čim sam izašao u javnost. To je jamstvo da ćemo u SDP-u u narednom razdoblju doista nešto napraviti. Dakle, razlika je u tome što ja kreiram, a oni kopiraju.
Rok za prijave je do kraja mjeseca, bit će još kandidata za predsjednika. Što je više kandidata, bit će opet i novih podjela u SDP-u?
- Ali, zašto? Zašto mislite da više kandidata znači podjelu? Ja ću vam odgovoriti - ne. Da je bio samo jedan kandidat, onda bi na površini, prema vani, izgledalo da je to idilično, a ispod mirne površine odvijala bi se oluja zakulisnih igara, sitnih podmetanja i koječega drugoga. SDP je demokratska stranka. I u demokratskoj stranci je najnormalnija stvar da, ako imaš ambiciju i ako smatraš da možeš stranci ponuditi nešto više od ovoga što sad ima, da dođeš i kandidiraš se. Nakon toga ćemo voditi debate, suočiti mišljenja i raspraviti ono što je najbolje za stranku. Nadam se da niti kolegica Ahmetović niti kolega Kolar nisu ničiji eksponenti. To su političari koji imaju rezultate na terenu i ljudi koje ću s uživanjem imati u svom timu nakon što provedemo unutarstranačke izbore.
Svakako, vi odlučno branite ovaj sustav glasanja. Ali, neki su govorili protiv njega. Arsen Bauk, ali i Biljana Borzan smatraju da je vrijeme da se sustav izbora mijenja. Vjerojatno zbog tog negativnog iskustva s izborom Davora Bernardića, ma što tko mislio o njegovom radu. Sada se sustavom jedan čovjek - jedan glas biraju i potpredsjednici stranke i cijelo Predsjedništvo. I uspostavljen je sustav rodne ravnopravnosti - jedan muškarac, jedna žena i tako redom.
- S njima se u mnogim stvarima slažem, u nekima manje, to je normalno. Sučeljavanje mišljenja i razmjena ideja su bogatstvo koje nas gura naprijed. Sukob ideja u najpozitivnijem smislu je jedini način za SDP da bude mobilna stranka, ona koja građanima Hrvatske ima što ponuditi. A SDP da bi to činio, mora biti demokratska stranka. A što je više demokratsko, nego da članice i članovi ravnopravno, pod istim uvjetima i na isti način biraju one koji će upravljati strankom u idućem razdoblju? Ako nisi zadovoljan rezultatima na parlamentarnim izborima, hoćeš li dovesti demokraciju u pitanje ili ćeš se sam aktivirati i pokušati pomoći političkoj opciji s kojom se slažeš da na sljedećim izborima pobijedi? Potrudi se da budeš bolji i da na sljedećim izborima pobijediš i promijeniš ono s čime nisi bio zadovoljan. To je moja filozofija i moja poruka članicama i članovima. Demokracija u stranci mojim izborom ne da neće biti dovedena u pitanje, nego će se samo širiti.
Objavili ste na društvenim mrežama vaš program s idejama i smjernicama za oporavak SDP-a.
- To je prvi dio programa, jer ovo su unutarstranački izbori. A onda je najnormalnije da najprije objaviš program koji se odnosi na unutarnji ustroj i funkcioniranje stranke. U sljedećim danima predstavljat ću i druge dijelove programa koji se odnose na probleme u društvu. Predsjednik SDP-a, u ovom trenutku lider opozicije, a sutra predsjednik hrvatske Vlade, mora imati jasne političke stavove i komunicirati ne samo s članicama i članovima stranke, nego i s biračima.

"U takvoj podjeli fotelja, samo da bih dobio viši koeficijent na plaću, ne želim sudjelovati" (FOTO: HINA/Edvard Šušak)
U tom prvom dijelu programa pišete da SDP-u nedostaju sadržaji, politike i programi, edukacija. A kažete i da je SDP posljednjih godina sve više postajao klijentelistička stranka.
- Nemam tome što dodati. To su činjenice koje se previše dobro vide. Kad govorimo o klijentelizmu, svi imamo u stranci ljude koje smatramo osobnim prijateljima, ali to ne može biti kriterij u napredovanju. Na jednom od druženja s članovima rekao sam nešto što se možda neće svima svidjeti: „Posao predsjednika nije da bude nekome prijatelj, da vas grli i da vam prodaje lažna obećanja, nego da vam bude kolega i suradnik. Ovo je posao, ovo je poziv i tako ga treba voditi. Kada imate dobre rezultate, stranka ih mora uvažavati i na njima graditi daljnji uspjeh. Ne moramo biti prijatelji niti se voljeti, ali moramo biti suradnici. I to je ključ za uspjeh stranke." Ako je netko uspješan, ako ima rezultate i dobre ideje kako ići naprijed, ja to moram poštovati, to je moja obveza. Rezultati i rad su najbolji lijek protiv klijentelizma.
HDZ-ova vladavina možda i neće trajati četiri godine. Dosta je tanka većina u Saboru, čeka nas teška ekonomska, socijalna i zdravstvena situacija. No ima li SDP uopće realnih šansi opet doći na vlast? Europski kontekst je dosta obeshrabrujući. Ljevica je na vlasti samo u Španjolskoj, Portugalu, donekle u Italiji, u Švedskoj, Danskoj...
- U Finskoj i na Malti, pobrojali smo dobar dio Europe. U Francuskoj i Belgiji vladaju centristi, u Njemačkoj velika koalicija. Nešto malo više od trećine Europe je ljevica, trećina je desni centar, imamo nekoliko centrističkih zemalja i imamo velike koalicije. Ne možemo govoriti da ljevice nema i da ljevica nije uspješna. Uostalom, nije jedini način mijenjanja situacije u državi doći na vlast. Doduše, na vlasti imaš daleko više poluga i mehanizama provoditi svoju politiku. Ali, upornim radom prisilit ćeš vladajuće da promijene svoje djelovanje iz čistog straha od suda javnosti. Tako smo kolega Hrelja i ja išli sa zakonom da se osigura 27 posto za umirovljenike rođene nakon 1962. godine. Kad to nije uspjelo, išli smo s prijedlogom za autentično tumačenje i to nije uspjelo. Onda smo napisali prijedlog za ocjenu ustavnosti Ustavnom sudu. Shvatili su da to ne mogu dobiti, promijenili su zakon, osigurali smo bolje uvjete za sve umirovljenike u Hrvatskoj. Kad te izbace na vrata, vratiš se kroz prozor. To sam radio do sada i još ću više raditi kao predsjednik stranke.
Kako ocjenjujete HDZ-ovu kompoziciju koalicije i sam početak njihovog rada?
- Demokratski uzusi svakoj vladi daju 100 dana pa ću se i ja voditi tim načelom. Međutim, izdvojit ću dva trenutka koji bi već sada mogli pokazati smjer rada Vlade. Prvo, proslavu Oluje i tonove kakve nismo prečesto čuli iz usta predsjednika HDZ-a. I to treba jasno pohvaliti. To je dobro za Hrvatsku i za okruženje u kojem živimo. Ponašanje kolege Borisa Miloševića bilo je također na visini i nadam se da će se ponoviti i prilikom obilježavanja tragičnog zločina u Gruborima. Nemam nikakav problem, ako je netko napravio nešto dobro, kazati da je to način na koji treba raditi i dalje. Ali, imamo i drugi primjer, a to je Zakon o obnovi Grada Zagreba. U izbornoj kampanji svi su se busali u prsa da ćemo donijeti zakon u prvih nekoliko tjedana. Ali, što se onda napravilo? Provedeno je prvo čitanje i idemo na godišnji odmor. To je loš primjer. I to je pokazatelj da ova vlada ipak nema viziju kako riješiti jedan tako ozbiljan problem. Potres je bio 22. ožujka i bilo je itekako dovoljno vremena da se pripremi odgovarajući zakon. Italija je nakon potresa u Aquili donijela zakon za manje od mjesec dana. Slušam ministra Horvata koji kaže da ključni problem zakona još uvijek nije riješen. To je socijalni kriterij i kako pomoći onima koji neće moći platiti niti 20 posto za obnovu konstrukcijskih elemenata, a znamo da obnova unutrašnjosti stanova nije predmet Zakona. Odgovor na taj ključan problem Zakona još uvijek ne znamo, očito ga ne zna niti Vlada i pokazuje jedan velik nedostatak ideja za rješavanje konkretnih pitanja. No, prvih 100 dana nećemo previše kritizirati. Kada u Sabor dođe zakonski prijedlog o obnovi od potresa, uputit ćemo amandmane i o njihovom prihvaćanju ovisit će u konačnici naša podrška zakonu.
Zaraza koronavirusom enormno eskalira u Hrvatskoj proteklih dana. Turizam je dosad bio i uspješniji nego što smo u ovim okolnostima očekivali, ali je li Nacionalni stožer civilne zaštite izgubio svaku vjerodostojnost. Jer, ne zna se gdje počinje struka, a završava politika i obrnuto. Imali smo dosta velikih okupljanja - Sinjsku Alku, okupljanja za Veliku Gospu, rad noćnih klubova i u zatvorenim prostorima, itd. Kakav je taj balans u kojoj je trebalo ostvariti što bolji turistički rezultati a sačuvati zdravlje?
- Najveći je problem da smo o krizi s koronavirusom proteklih tjedana više toga saznali iz inozemstva nego iz Hrvatske. Primjerice, prije više od mjesec dana iz Slovenije smo upozoreni na žarišta u noćnim klubovima. I ništa nije poduzeto. Umjesto da se interveniralo i da se taj oblik ugostiteljske usluge na vrijeme ograničio, a vlasnicima i zaposlenima osigurala kompenzacija, za koju bi sredstva došla već samo zbog činjenice da ne bi bili stavljeni na crvene liste od Italije do Norveške. Da se reagiralo kako treba, da je Vlada radila svoj posao, danas ne bismo imali ovakvu dramu sa zaraženima niti ovakve egzoduse turista. Kažete da je Stožer izgubio svaki kredibilitet. Mogao bih sada vikati da sam to govorio, ali neću to činiti jer mi je izuzetno žao zbog toga, jer je zaštita života i zdravlja ljudi jedna od najvažnijih zadaća svake države, a Hrvatska ju danas ne ispunjava dobro. Ni kad sam podnosio prijedlog za zaštitu ustavnosti, nisam to činio da bih bilo koga ometao u radu, nego samo zato što želim da se u ovoj zemlji poštuju Ustav, zakon i procedure. Da se zna tko što radi, da se zna što su čije zadaće i da ti koji imaju odgovornost, tu odgovornost i ispunjavaju i da rade svoj posao. Da Capak ne govori jedan dan jedno a drugi dan drugo, ovisno o tome što odgovara njegovim političkim pokroviteljima.
Capak je izraziti primjer.
- Ali, nije samo on. Beroš je u travnju, svibnju vikao da dovoljno testiramo, da nema potrebe za većim testiranjem, a sada kaže da se bez većeg testiranja ne možemo boriti sa zarazom. Ravnatelj Svjetske zdravstvene organizacije je u ožujku govorio: „Testirajte, testirajte, testirajte..." Mi umjesto da učimo na primjerima, po dobrom starom hrvatskom običaju improviziramo, a ta improvizacija nam se sada obija o glavu i mi imamo brojke koje su poražavajuće. U nekim segmentima te se brojke mogu usporediti s onima u Italiji početkom godine, samo što je sada ljeto pa posljedice bolesti nisu tako teške kao što su bile zimi. Ali, što će se dogoditi za dva mjeseca, kada ljudi budu u zatvorenom? Ovo što gledamo u radu Stožera danas je na razini grčke tragedije i apeliram na Vladu da se zbroji i počne raditi.

"Moramo svi sjesti za stol - od centra do ljevice i dogovoriti se oko poštene i nekorumpirane osobe koja može pobijediti korupcijsku hobotnicu što ju je stvorio Milan Bandić, uz podršku HDZ-a u Gradskoj skupštini" (FOTO: HINA/Edvard Šušak)

Mnogi su mišljenja da je medicinska struka trebala predlagati mjere, a da Vladino tijelo koje je političko i ima svu odgovornost - odlučuje.

- Kad su se donosile izmjene i dopune Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti u travnju, mi nismo predlagali da se Vlada razvlasti, dapače. Mi smo predlagali da one ogromne ovlasti Stožera pripadnu Vladi kao političkom tijelu i tijelu koje snosi odgovornost. Vlada Slovenije mora na tjednoj bazi odgovarati što radi u vezi pandemije. Kad vidimo takve primjere, vidimo da je ovo što se u Hrvatskoj događa krivo. Izvršna vlast je ta koja mora u svakoj situaciji procjenjivati hoće li primijeniti ono što je predložila zdravstvena struka ili će učiniti balans s onim što od njih traži ekonomska struka. To je nešto što je politika morala preuzeti na sebe, a odluke o zabrani javnog okupljanja ili zabrani napuštanja mjesta prebivališta mora donijeti Hrvatski sabor u Ustavom propisanom postupku. Mi iz oporbe samo tražimo da se poštuje Ustav ove zemlje. Evo primjera donošenja Zakona o izmjenama zakona o sustavu civilne zaštite. Uvršten je u dnevni red u 9 i 30, raspravljen do 10 sati, izglasan u 10 i 30, predsjednik Republike ga je potpisao i stupio je na snagu u ponoć - pokazali smo da nekad možemo djelovati daleko brže od Stožera, bez obzira što nas je u Saboru 151. A s druge strane, pogledajte reakcije Stožera danas, kada se tjednima ne uspijevaju donositi elementarne odluke. Sramota.
Zapamćena je vaša izjava da biste podržali Tomislava Tomaševića za gradonačelnika Zagreba. Je li on i dalje vaš favorit?
- Nikada nije niti bio. Rekao sam da je za građane Zagreba manje bitno iz koje će političke opcije doći novi gradonačelnik, koliko je bitno da ta osoba bude kvalitetna, ozbiljna i u stanju upravljati Zagrebom, da bude poštena i nekorumpirana te da može pobijediti korupcijsku hobotnicu koju je stvorio Milan Bandić, uz podršku HDZ-a u Gradskoj skupštini. Naravno da bih želio da gradonačelnik Zagreb bude iz SDP-a, ali sada svaka politička stranka, ako je iole ozbiljna, mora staviti svoje ambicije na drugo mjesto. Tu mislim i na Možemo. Moramo svi sjesti za stol - od centra do ljevice i moramo pronaći najbolje rješenje za Zagreb. Ono koje će Zagrebu omogućiti razvoj i da nakon 20 godina dobije nove tramvajske tračnice, vlast koja se brine o prometnim problemima, a ne fontanama, koja ne dozvoljava gradnju u parkovima, koja pazi da se novac iz gradskog proračuna troši transparentno i da Grad od vrha do dna funkcionira. To je zadaća svih nas koji u ovom trenutku činimo zagrebačku opoziciju, s tim da isključujem ekstremno desne stranke. One ni o čemu osim o preimenovanju ulica ne znaju razgovarati. Oporba se mora organizirati, osmisliti nastup na ovim izborima i pobijediti. Ime osobe koja će biti kandidat za gradonačelnika u ovom je trenutku čak i sporedno. U tom kontekstu nemam ništa protiv da to bude Tomašević, kao što nemam ništa protiv i da to bude netko drugi tko će jamčiti ovo što sam naveo.
Ako budete izabrani za predsjednika SDP-a, politika te stranke bi bila politika okupljanja, nije niti moguće drukčije doći na vlast. Okupiti i one koji su lijeviji od SDP-a i centar?
- SDP nikad nije na parlamentarnim izborima pobijedio sam pa tako vjerojatno neće niti u budućnosti. Moramo surađivati s onima koji su nam bliski, koji su pošteni, radišni, odgovorni i nekorumpirani. Velika prednost SDP-a i pred Možemo i onima okupljenima oko njih je što u SDP-u ima mjesta za ljude koji se smatraju demokratskim socijalistima, ali i one koji se smatraju socijalnim liberalima, dakle od ljevice do lijevog centra, nekad i samog centra. SDP ima širinu koju Možemo nema. Zato upravo SDP ima obvezu, prvenstveno u Zagrebu, okupiti oko sebe one koji će Hrvatskoj donijeti promjenu. A kadrovske, personalne odluke su drugi korak.
Lupiga.Com
Naslovna fotografija: HINA/Edvard Šušak

Ovaj tekst nastao je uz potporu Fonda za poticanje pluralizma i raznovrsnosti elektroničkih medija u sklopu projekta "Korak dalje: Izazovi europske Hrvatske"

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
intervju - peđa grbin: „sdp je zagazio u klijentelizam

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
a rad i rezultati su lijek protiv njega“

# data[].attributes.attachment_link.title
INTERVJU - PEĐA GRBIN: „SDP je zagazio u klijentelizam, a rad i rezultati su lijek protiv njega"

# data[].attributes.attachment_link.description
"U takvoj podjeli fotelja, samo da bih dobio viši koeficijent na plaću, ne želim sudjelovati", kaže u velikom razgovoru za Lupigu, Peđa Grbin, koji je u petak predao potpise za kandidaturu za predsjednika SDP-a, a prethodno je na društvenim mrežama objavio prvi dio svog programa #noviSDP, stranka na koju smo ponosni.

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/kutinskom-gradonacelniku-produljen-pritvor-za-jos-mjesec-dana---692460.html

# data[].attributes.body
https://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/kutinskom-gradonacelniku-produljen-pritvor-za-jos-mjesec-dana---692460.html

# data[].attributes.body
https://faktograf.hr/2017/11/16/zeljko-rohatinski-skolski-primjer-sukoba-interesa/

# data[].attributes.body
https://www.poslovni.hr/hrvatska/cosicevo-imenovanje-je-primjer-sukoba-interesa-127598

# data[].attributes.body
Lorena Jelić

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U Hrvatskoj, nasuprot stabilnim zapadnim demokracijama, glasači kažnjavaju fiskalnu odgovornost i nagrađuju proračunski populizam, a korumpirani gradonačelnici imaju veće šanse za reizbor, upozoreno je u četvrtak na skupu pod nazivom "Hrvatska u raljama klijentelizma - politike, postupci i posljedice trgovanja institucionalnom moći" na zagrebačkom Sveučilištu.

Na problem klijentelizma u Hrvatskoj i njegove svakodnevne oblike u različitim područjima društvenog života na skupu koji je organizirao Centar za demokraciju i pravo "Miko Tripalo" upozorili su politolozi, ekonomisti i pravnici, predstavivši istraživanja na tu temu.

U Hrvatskoj značajno kupovanje glasova putem proračunskih transfera

Navodeći kako rezultati njegovih istraživanja pokazuju da korumpirani gradonačelnici imaju veće šanse za reizbor, ekonomist Vuk Vuković je ustvrdio da u Hrvatskoj postoji značajno kupovanje glasova putem proračunskih transfera iz središnje države.

Jedan od načina da političari dugo ostanu na vlasti, a istovremeno izvlače rentu i izbjegavaju bilo kakvu odgovornost prema biračima, jest da kreiraju dovoljno moćnu skupinu ključnih pobornika koji izvlače izravnu korist kroz povoljan zakonski i regulatorni okvir, namještene javne natječaje, poslove u javnom sektoru i sl.

Napomenuvši kako u Hrvatskoj postoje općine u kojima se pobjeđuje na lokalnim izborima i sa svega desetak posto glasova od ukupnog broja birača, Vuković je rekao da je na državnoj razini potrebno tek 27 posto od ukupnog broja glasova da neki političar pobijedi na izborima.

"Lokalni čelnik koji uspješno održava svoju usku koaliciju interesa ima veću vjerojatnost da dulje ostaje na vlasti, da bude korumpiran i manipulira korupcijom kako bi pobjeđivao na izborima, te da drži visoke stope poreza", kazao je.

Vuković je upozorio da lokalna vlast dobiva više glasova što je veći lokalni deficit jer glasači najviše vole "kada se nešto gradi" (izgradnja parkova, fontana, cesta, škola, vrtića i bolnica, bojanje tunela i sl.), a na takvim je projektima najlakše uzimati mito.

Hrvatska je slaba i stranački zarobljena država

Politolog Kristijan Kotarski iznio je podatke koji pokazuju da se Hrvatska u usporedbi s ostalim tranzicijskim državama pozicionirala kao slaba i stranački zarobljena država.

Naša zemlja, uz Mađarsku, ima najveći kumulativan udio parlamentarnih mandata (68 posto) koje su osvojile dvije vodeće parlamentarne stranke (HDZ i SDP) u razdoblju od prvih demokratskih izbora do kraja 2016. Također, u te dvije države najveći je udio izdataka za izvršne i zakonodavne organe vlasti u odnosu na BDP.

Napominjući kako razina javne potrošnje u našoj zemlji značajno nadmašuje razinu institucionalnog razvoja, Kotarski je upozorio da se Hrvatska, prema prosječnoj razini indeksa institucionalnog razvoja od 1996. do 2016., nalazi tek na 26. mjestu u EU - ispred Bugarske i Rumunjske.

Navodeći kako su subvencije, javne nabave i masa plaća za državne i javne zaposlenike posebno podložni zlouporabi za izgradnju i održavanje klijentelističkih mreža, ustvrdio je kako je hrvatska inačica klijentelizma u zadnjih deset godina dovela do postupne erozije demokracije i prikovala Hrvatsku na predzadnje mjesto u EU kada je u pitanju razina europskog razvoja.

Hrvatska vodi po broju natječaja na koje se javlja samo jedan ponuđač

Da se Hrvatska može smatrati tzv. dogovornom ekonomijom, ocijenila je Ružica Šimić Banović sa zagrebačkog Pravnog fakulteta. Hrvatska je prva u EU po broju natječaja na koje se javlja samo jedan ponuđač, a to se događa čak i u područjima kao što su građevina i IT sektor.

Predstavljajući rezultate prošlogodišnjeg istraživanja o odnosu mladih prema klijentelizmu, politologinja Vlasta Ilišin rekla je kako mladi danas smatraju da su za uspjeh najvažnije osobne i obiteljske veze.

Rezultati istog istraživanja provedenog 1999. godine, pokazali su da su tada mladi kao poželjne faktore za uspjeh smatrali stručnost i znanje, poštenje te zalaganje na radu.

No, od 2004. godine na prvo mjesto izbijaju osobne i obiteljske veze i na tom su mjestu ostale do danas. Uz to, smatra dio mladih, neki od najvažnijih faktora koji omogućuju uspjeh su lukavost, snalažljivost i promoćurnost, kaže Ilišin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skup o klijentelizmu: 'Korumpirani gradonačelnici imaju veće šanse za reizbor'

# data[].attributes.attachment_link.description
U Hrvatskoj, nasuprot stabilnim zapadnim demokracijama, glasači kažnjavaju fiskalnu odgovornost i nagrađuju proračunski populizam, a korumpirani gradonačelnici imaju veće šanse za reizbor, upozoreno je u četvrtak na skupu pod nazivom "Hrvatska u raljama klijentelizma - politike, postupci i posljedice trgovanja institucionalnom moći" na zagrebačkom Sveučilištu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Premijer Tihomir Orešković slavodobitno je nakon sastanka u Parizu izjavio da su Francuzi zainteresirani za gradnju Pelješkog mosta.

Spomenuo je čak i tvrtku Bouygues, koja gradi zagrebačku zračnu luku, kao potencijalnoga graditelja najvećeg infrastrukturnog projekta u Hrvatskoj.
Interes iz cijelog svijeta
Dojam je da premijer Orešković favorizira francuskoga graditelja, s obzirom na to da su se kao zainteresirane u posljednjih godinu dana za Pelješki most javile gotovo sve velike tvrtke iz cijelog svijeta. Kako i ne bi kada je u pitanju posao veći od 300 milijuna eura. U domaće građevinske kompanije stižu ponude iz Turske, Indije, Francuske, Njemačke, Italije, Kine ne bi li s domaćim građevinarima osnovali konzorcij, ali po svemu sudeći domaća industrija udružit će se u konzorcij i eventualno prihvatiti jako svjetsko ime kao pokrovitelja uz uvjet da se hrvatskim građevinarima prepusti oko 90 posto posla. Oreškovićevo favoriziranje stranaca upozorenje je pak domaćoj industriji da otvori četiri oka pri sastavljanju ponuda, kojih će, sudeći po interesu, biti puno i u kojima će se vjerojatno natjecati niskim cijenama. Neobično je pak da u takvoj situaciji premijer ne zaštiti domaće gospodarstvo, jer kojeg smisla ima plaćati članarinu Europskoj uniji od 500 milijuna eura godišnje, ako ćemo favorizirati strane tvrtke na poslovima na kojima nam EU kroz fondove vraća oko 250 milijuna eura. Od Oreškovića se u razumijevanju borbe za nacionalne interese u europskim okvirima očito snalazi francuski premijer, ali i Oreškovićev resorni ministar Lovro Kuščević.

DUBROVNIK Tolušić: Pelješki most je završena priča, novac nije upitan PROJEKT IDE DALJE Natječaj za gradnju Pelješkog mosta bit će raspisan 17. lipnja

- Zakon o javnoj nabavi je jasan. Ne smije se favorizirati nikoga, ali pozivam domaće tvrtke da se udruže u konzorcije i u što većem broju prijavljuju na natječaje - kaže Kuščević.
Priprema se domaći konzorcij
Konzorciji se svakako planiraju osnovati, kažu nam u građevinskim tvrtkama u Hrvatskoj, u kojima se poprilično intenzivno pripremaju za natječaj za Pelješki most koji je najavljen za lipanj.

- U mostu je oko 70.000 tona raznih čeličnih konstrukcija, a mi i Đuro Đaković imamo kapacitete da obavimo taj posao - kaže Vlado Čović iz Zagreb Montaže ističući da građevinske tvrtke mogu obaviti veliki dio posla. Pelješki most i željeznička pruga Dugo Selo - Križevci poluge su za izvlačenje domaće građevinske industrije iz krize koja ju je svojom duljinom i intenzitetom gotovo pomela. Od početka krize svaki je treći zaposlenik građevinskog sektora izgubio posao pa se ukupan broj zaposlenih sveo na manje od 70.000 ljudi.

Nedostatak radne snage mogao bi se pokazati kao veliki problem domaćih tvrtki jer je tijekom krize Hrvatsku napustio dobar dio inženjera, kvalitetnih tehničara, ali i radnika. Zato Čović poziva državu da liberalizira uvozne kvote za graditelje kako se ne bi dogodilo da izgubimo priliku za posao na velikim objektima zbog neispunjavanja uvjeta. Inače, Državni zavod za statistiku objavio je u utorak da se graditeljstvo konačno počelo oporavljati, što je vidljivo iz podatka o rastu obujma radova za 3,5 posto u odnosu na prvo tromjesečje prošle godine. Izlazak iz krize time je potvrđen.
>>Orešković otkrio što je u Hrvatskoj zanimljivo francuskim gospodarstvenicima

# data[].attributes.attachment_link.title
Favorizira li Orešković francuske tvrtke?

# data[].attributes.attachment_link.description
Premijer Tihomir Orešković slavodobitno je nakon sastanka u Parizu izjavio da su Francuzi zainteresirani za gradnju Pelješkog mosta. Spomenuo je čak i tvrtku Bouygues, koja gradi zagrebačku zračnu luku, kao potencijalnoga graditelja najvećeg infrastrukturnog projekta u Hrvatskoj.

# data[].attributes.body
https://www.index.hr/mobile/clanak.aspx?category=vijesti&id=2156903

# data[].attributes.body
https://m-vecernji-hr.cdn.ampproject.org/v/s/m.vecernji.hr/amp/vijesti/zaposljavanje-rodbine-sprijecit-ce-pravilnikom-o-nepotizmu-1115741?amp_gsa=1&amp_js_v=a9&usqp=mq331AQKKAFQArABIIACAw%3D%3D#amp_tf=Izvor%3A%20%251%24s&aoh=16522715585427&referrer=https%3A%2F%2Fwww.google.com&ampshare=https%3A%2F%2Fwww.vecernji.hr%2Fvijesti%2Fzaposljavanje-rodbine-sprijecit-ce-pravilnikom-o-nepotizmu-1115741

# data[].attributes.body
https://mup.gov.hr/vijesti-8/trazio-3000-eura-da-odbaci-kaznenu-prijavu-policije/284736

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/zupan-priznao-mito-od-10-000-kn-da-bi-ga-ulovili-morali-su-koristiti-opremu-od-10-000-eura-784567

# data[].attributes.body
https://slobodnadalmacija.hr/vijesti/crna-kronika/presuda-za-iznudu-dvojcu-6-5-godina-zatvora-i-moraju-vratiti-188-000-kuna-299779

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/cetvorici-medu-kojima-je-i-zagrebacki-policajac-sude-zbog-iznude-20-000-eura-od-mladica-761306

# data[].attributes.body
https://m-vecernji-hr.cdn.ampproject.org/v/s/m.vecernji.hr/amp/vijesti/korupcija-i-klijentelizam-okidac-za-odlazak-mladih-1472989?amp_gsa=1&amp_js_v=a9&usqp=mq331AQKKAFQArABIIACAw%3D%3D#amp_tf=Izvor%3A%20%251%24s&aoh=16522717903271&referrer=https%3A%2F%2Fwww.google.com&ampshare=https%3A%2F%2Fwww.vecernji.hr%2Fvijesti%2Fkorupcija-i-klijentelizam-okidac-za-odlazak-mladih-1472989

# data[].attributes.body
https://www.24sata.hr/news/dok-se-premijer-hvali-oporba-ga-opet-proziva-zbog-korupcije-klijentelizma-i-stanja-zdravstva-726242