# data[].attributes.headline
«УВАГА ВСІМ!» ЩО РОБ

# data[].attributes.body
«УВАГА ВСІМ!» ЩО РОБИТИ, ЯКЩО ПОЧУЛИ СИРЕНУ

Головним сигналом оповіщення населення про надзвичайну ситуацію в мирний час є сигнал «Увага всім!».

Почувши звуки електросирени, необхідно включити обласне телебачення або радіо (дротове або ефірне на частоті 67,13 МГц), прослухати інформацію, яку передають, і далі діяти відповідно до отриманих розпоряджень. Інформація передається протягом п’яти хвилин після подачі звукових сигналів. для кожного випадку надзвичайної ситуації вже є заздалегідь підготовлені приблизні варіанти повідомлень. З урахуванням деталей кожного конкретного випадку повідомлення коригуються на місці.

– У такому повідомленні має бути інформація про місце і час виникнення надзвичайної ситуації, її розміри і масштаби, час початку і тривалість дії факторів ураження, територію, яка потрапляє в зону ураження, а також порядок дій населення, головне – діяти згідно зі вказівками без метушні й паніки. У тому разі, коли сигнал тривоги застав вас удома, фахівці БЖД рекомендують приготувати індивідуальні засоби захисту органів дихання і шкіри, а за їх відсутності – повсякденний одяг, взуття, ватно-марлеві пов’язки тощо.
Радіаційна та хімічна небезпека

- У разі радіаційної або хімічної небезпеки потрібно провести додаткову герметизацію житла: позакривати всі двері й вікна. Також потрібно захистити від зараження продукти харчування і воду: покласти їх у холодильник, завернути в пергамент, плівку, целофан, використати герметичний посуд. А якщо ви почули сирену у транспорті чи громадському місці, необхідно уважно і спокійно вислухати вказівки адміністрації щодо того, де поблизу знаходиться сховище або станція метрополітену, і якнайшвидше дістатися туди.

Дії населення при проведенні евакуації.

Евакуація є основним способом захисту населення при загрозі або виникненні надзвичайної ситуації.
Перед повідомленням про порядок та початок евакуації буде подано звуковий сигнал “Увага, всім!” - переривисте звучання електросирен. Почувши цей сигнал, необхідно увімкнути гучномовці радіомовлення, телевізори та вислухати повідомлення.

Дії населення при проведенні евакуації.

Отримавши інформацію про надзвичайну ситуацію та рішення про проведення евакуації, населення зобов’язано негайно залишити свої квартири та власні будинки, при цьому відключити електричну мережу, газ, воду, закрити вікна і квартирки, двері і вийти на збірні евакуаційні пункти та пункти посадки на автотранспорт, або у безпечні зони, вказані в повідомленні.
Евакуація передбачається комбінованим способом, при якому основна частина населення виходить пішки. Збір населення, реєстрація та відправка колон буде проводитись на збірних евакуаційних пунктах.
Люди похилого віку (чоловіки старше 65 років, жінки старші 60 років), вагітні жінки, жінки з дітьми до 10 років, хворі, інваліди збираються на пунктах посадки на автотранспорт.
При виході з собою взяти документи, гроші, продукти харчування та воду на три доби, постільну білизну, необхідний одяг та взуття вагою не більше 50 кг. на кожного члена сім’ї, дітям дошкільного віку вкласти в кишеню або пришити до одягу записку, де зазначається прізвище, ім’я та по-батькові дитини та батьків і домашню адресу.
Обов’язково взяти з собою засоби індивідуального захисту (протигази, респіратори, марлеві пов’язки).
На збірних евакуаційних пунктах, пунктах посадки на автотранспорт уважно слухайте та чітко виконуйте всі розпорядження посадових осіб евакуаційних органів та органів охорони громадського порядку.
Свій збірний евакуаційній пункт та пункт посадки на автотранспорт Ви можете узнати у витягу з Плану евакуації населення. В безпечному місці Вас приймуть і розмістять в громадських будівлях чи житлових будинках. Для евакуйованих буде організоване комунально-побутове та медичне обслуговування.
Ви ж в свою чергу зобов’язані виконувати всі розпорядження приймальних евакуаційних органів та місцевих органів влади.

Висока організованість та дисципліна кожного громадянина – головне в період евакуації !

Поведінка людини у натовпі під час масових заходів

1. Щоб не загинути у натовпі, краще правило — не потрапляти в нього або обминути його. Якщо це не можливо, в жодному випадку не рухатись проти натовпу.

2. Пам'ятайте, що найнебезпечніше — бути затиснутим і затоптаним у тисняві.

3. Люди у паніці не помічають тих, хто перебуває поруч. Кожен думає про особистий порятунок. Люди пориваються вперед, до виходу. Найбільша тиснява буває в дверях, перед сценою, біля арени тощо.

4. Тому, входячи в будь-яке приміщення, треба звертати увагу на запасні та аварійні виходи, і знати, як до них добратися.

5. Не наближатися до вітрин, стін, скляних дверей, до яких можуть притиснути і таким чином травмувати. Якщо натовп захопив — не чинити йому опір. Потрібно глибоко вдихнути, зігнути руки у ліктях, підняти їх, щоб захистити грудну клітку. Неможна тримати руки у кишенях, чіплятися за щось руками — їх можуть зламати. Якщо є можливість, потрібно застебнути одяг. Високі підбори можуть коштувати життя, так само, як і розв'язаний шнурок. Потрібно викинути сумку, парасольку тощо. Якщо щось впало, ні в якому разі не можна намагатися підняти — життя дорожче.

6. Головне завдання в натовпі — не впасти. Якщо вас усе ж збили з ніг і ви впали на землю, необхідно спробувати звернутися клубком і захистити голову руками, прикриваючи потилицю. При будь-якій можливості треба спробувати встати на ноги.

Екстрена або тривожна валізка

– це узагальнена назва базового набору речей, які можуть вам знадобитися в випадку екстреної ситуації. Цивільна «тривожна валіза», як правило укомплектований рюкзак об’ємом від 30 літрів, в якому знаходиться мінімальний набір одягу, предмети гігієни, медикаменти, інструменти, предмети самооборони і продукти харчування. Всі речі в тривожному рюкзаку повинні бути новими (і періодично оновлюваними) і не повинні використовуватися в повсякденному побуті.

«Валізка»
У першу чергу потрібно визначитися з самою «валізкою». Для цієї мети краще всього використовувати рюкзак. Уявіть ситуацію, в якій вам доведеться йти пішки, а не їхати на автомобілі. Наприклад, на дорогах може бути затор, і потрібно буде продовжувати евакуацію пішки. Накинули рюкзак і пішли. Варто сказати і про упаковку рюкзака. Невеликі і експедиційні рюкзаки потрібно укладати не за принципом «важке внизу», а розподіляти вагу в ньому рівномірно. Добре, якщо у вашому рюкзаку буде нижній відділ - «підвал» або клапан. Укладайте речі так, щоб можна було легко знайти те, що вам потрібно. Добре, якщо рюкзак поставляється з накидкою від дощу. Якщо її немає, то можна купити її окремо. І звичайно, рюкзак повинен бути якісним, щоб не розвалився після 30 хвилин носки у важких умовах.

Правила поведінки при артилерійському обстрілі і бомбардуванні житлових масивів.

Почувши звук міни (або застережливий крик досвідченого товариша), негайно падайте на землю і вжимайтесь в ній сильніше, закриваючи голову руками.

Гірша ідея - це кудись бігти, стояти, взагалі перебувати у вертикальному положенні - міни і осколки все одно швидше вас.

- Під час обстрілу навіть НЕ думайте ВСТАВАТИ!

Лежіть там, де впали. Під час паузи можна оглянути місцевість, переміститися в підвал, в щілину, в воронку.

Чим нижче ви будете лежати, тим більше шансів пережити обстріл без наслідків.

- Навіть якщо комусь поруч потрібна допомога - виявляйте її після обстрілу і в укритті, інакше допомога, швидше за все, скоро знадобиться і вам.

- Постійно тримайте в полі зору будівлі які знаходяться поблизу , споруди, місцеві предмети, які можна швидко використовувати як укриття. З часом це увійде в звичку.

- НЕ ПІДХОДЯТЬ в якості притулку підвали «хрущовок», або «панельних» багатоповерхівок, техніка, автомобілі, пожежонебезпечні та вибухонебезпечні об'єкти, сучасні будівлі, міцність їх невелика і наявність великої кількості вікон, вітрин і скляних елементів, при вибуху утворюють цілу хмару осколків. Ховатися в торгових центрах, і магазинах типу «Метро» - взагалі самогубство.

- ХОРОШИЙ варіант притулку - метро поблизу, глибокий підвал («сталінки», «дореволюційної» споруди), бомбосховища (вони як правило біля шкіл, або в підвалах старих шкіл), дно великого рову. Ховатися під мостом - спірний варіант, краще не варто.

З одного боку біля мосту міцні опори, з іншого - саме цей міст може бути метою удару.

- Якщо немає можливості швидко, одним ривком переміститися до такого місця - сховатися можна за бордюром, в канаві, траншеї, ямі або за високим парапетом тротуару.

- У будівлі краще ховатися в підвалі або на першому поверсі - в кутку, недалеко від вікна чи двері.

- Після закінчення залпу не поспішайте виходити з укриття.

Зачекайте хоча б хвилин десять - цілком імовірно, що обстріл продовжиться.

Вибухонебезпечні предмети

Запам’ятайте!

Якщо ви випадково виявили вибухонебезпечний предмет,до нього не можна навіть торкатися – це дуже небезпечно. Знешкоджувати вибухонебезпечні предмети мають право тільки спеціально підготовлені фахівці піротехнічних груп.

При виявленні підозрілого предмета, що може виявитися вибухонебезпечним:

- не чіпайте, не відкривайте, не рухайте знахідку;

- зафіксуйте точний час, коли вона була виявлена;

- відгородіть місце, де знаходиться підозрілий предмет;

- відведіть подалі людей від підозрілої знахідки;

- припиніть будь-які роботи в районі небезпечного місця;

Не брати у руки чужі речі, вони можуть бути заміновані!

Навіть якщо ви побачили на дорозі дорогий телефон чи ще щось. Крім того, якщо ви побачили десь «нічійну» сумку чи дипломат, або невідомий автомобіль, який тривалий час припаркований біля вашого будинку відразу телефонуйте до служби МНС. Адже так ви врятуєте життя і собі і людям що знаходяться поруч з вами.

І головне - Зберігайте спокій !

# data[].attributes.headline
Виховна година. Інструктаж з безпеки життєдіяльності учнів під час літніх канікул

# data[].attributes.subject
Виховна година. Інструктаж з безпеки життєдіяльності учнів під час літніх канікул

# data[].attributes.body
Вимоги безпеки життєдіяльності учнів під час літніх канікул.

Інструкція з безпеки учнів під час літніх канікул поширюється

на всіх учасників навчально-виховного процесу під час

перебування учнів на літніх канікулах.

1. Загальні положення.

1.1. Інструкція з безпеки учнів під час літніх канікул поширюється на всіх учасників навчально-виховного процесу під час перебування учнів на літніх канікулах.

2.Вимоги безпеки життєдіяльності учнів під час літніх канікул.

2.1. Вимоги безпеки життєдіяльності учнів перед початком літніх канікул.

2.2. Вимоги безпеки життєдіяльності учнів під час літніх канікул.

2.2.1. Під час канікул, перебуваючи на вулиці й ставши учасником дорожньо-транспортного руху, чітко виконувати правила дорожнього руху:

· рухатися по тротуарах і пішохідних доріжках, притримуючись правого боку;

· за межами населених пунктів, рухаючись узбіччям чи краєм проїжджої частини, йти назустріч руху транспортних засобів;

· переходити проїжджу частину тільки по пішохідних переходах, зокрема підземних і наземних, а у разі їх відсутності – на перехрестях по лініях тротуарів або узбіч;

· у місцях із регульованим рухом керуватися тільки сигналами регулювальника чи світлофора;

· виходити на проїжджу частину з-за транспортних засобів упевнившись, що не наближаються інші транспортні засоби;

· чекати на транспортний засіб тільки на посадкових майданчиках (зупинках), тротуарах, узбіччях, не створюючи перешкод для дорожнього руху;

· на трамвайних зупинках, не обладнаних посадковими майданчиками, можна виходити на проїжджу частину лише з боку дверей і тільки після зупинки транспортного засобу;

· у разі наближення транспортного засобу з увімкненим проблисковим маячком червоного або синього кольору, чи спеціальним звуковим сигналом, треба утриматися від переходу проїжджої частини або негайно залишити її;

· категорично заборонено вибігати на проїжджу частину, влаштовувати на ній або поблизу неї ігри, переходити проїжджу частину поза пішохідним переходом, або невстановлених місцями;

· по проїжджій дорозі рухатися на велосипеді можна тільки дітям, які досягай 16-ти років; мопеди й велосипеди повинні бути обладнанні звуковим сигналом та світлоповертачами: попереду – білого кольору, по боках – оранжевого, позаду – червоного; на голові у водія має бути захисний шолом; слід чітко дотримуватися правил дорожнього руху;

· водіям мопедів і велосипедів заборонено: керувати транспортом із несправним гальмом, звуковим сигналом, у темну пору доби; рухатися по автомагістралях, якщо є поряд велосипедна доріжка; рухатися по тротуарах і пішохідних доріжках; їздити не тримаючись за кермо та знімати ноги з педалей; перевозити пасажирів; буксирувати інші транспортні засоби;

· для катання на інших засобах (скейтборд, самокат, ролики тощо)· слід обирати місце на дитячих майданчиках та ін., на проїжджу частину виїжджати заборонено;

· учні повинні виконувати зазначені правила, а також інші Правила дорожнього руху України, знання про які були отримані на уроках основ здоров’я, виховних годинах, інших навчальних спеціалізованих установах, предметних уроках;

· перебувати поблизу залізничних колій дітям без супроводу дорослих заборонено;

· учні, користуючись транспортним засобом, повинні сидіти або стояти тільки в призначених для цього місцях, тримаючись за поручень або інше пристосування.

2.2.2. Підчас канікул, перебуваючи вдома, на вулиці, в спеціалізованих установах, транспорті, учні повинні чітко виконувати правила пожежної безпеки:

· заборонено брати з собою вогненебезпечні предмети, що можуть спричинити пожежу (запальнички, сірники, петарди, бенгальські вогні, феєрверки, цигарки, легкозаймисті речовини, вогнезаймисту рідину тощо);

· користуватися газовою плитою вдома можна тільки із спеціалізованим електричним приладом для вмикання і під наглядом дорослих;

· заборонено використовувати віконниці на вікна для затемнення приміщень і застосовувати горючі матеріали; зберігати бензин, газ та інші легкозаймисті горючі рідини, приносити їх до приміщення; застосовувати предмети оформлення приміщень, декорації та сценічне обладнання, виготовлене з горючих синтетичних матеріалів, штучних тканин і волокон (пінопласту, поролону, полівінілу тощо); застосовувати відкритий вогонь (факели, свічки, феєрверки, бенгальські вогні тощо), хлопушки, дугові прожектори; влаштовувати світлові ефекти із застосуванням хімічних та інших речовин, що можуть викликати загоряння; встановлювати стільці, крісла тощо, конструкції, виготовлені з пластмас і легкозаймистих матеріалів, а також захаращувати предметами проходи та аварійні виходи;

· у жодному разі не брати на вулиці чи в іншому місці незнайомі, чужі предмети, зокрема побутову техніку, не вмикати їх у розетку вдома чи в інших установах – це може призвести до вибуху та надзвичайної ситуації;

· не наближатися до електроприладів, музичної апаратури, що живляться струмом. Користуватися електроприладами тільки сухими руками і в присутності батьків. У разі виявлення обірваних проводів, неізольованої проводки, іскріння проводки, слід негайно повідомити дорослих;

· не скупчуватися біля проходів у громадських установах, біля входів та виходів, у приміщеннях вестибюлю;

· під час участі в масових заходах не кричати, не свистіти, не бігати, не стрибати, не створювати травмонебезпечних ситуацій у приміщенні, виконувати правила пожежної безпеки;

· у разі пожежної небезпеки (наявності вогню, іскріння, диму) слід

· негайно вийти на повітря (за двері, балкон) та кликати на допомогу. Ви службу пожежної охорони за номером 101, назвавши своє ім’я, прізвище, коротко описавши ситуацію: наявність вогню, диму, кількість людей у приміщенні, залишити номер свого телефону;

· при появі запаху газу в квартирі, приміщенні у жодному разі не вмикати електроприлади, не користуватися стаціонарним чи мобільним телефоном, відчинити вікна, двері, перевірити приміщення, вимкнути газову плиту, якщо вона була ввімкнена, й вийти з приміщення; покликати на допомогу дорослих, негайно повідомити в газову службу за номером 104 чи 101 пожежну охорону – 101; назвавши своє ім’я, прізвище, коротко описавши ситуацію й залишивши номер свого телефону.

2.2.3. Під час канікул, перебуваючи вдома, на вулиці, в спеціалізованих установах, громадських місцях, приміщеннях, транспорті тощо учні повинні чітко виконувати правила з попередження нещасних випадків, травмування, отруєння тощо:

· під час канікул заборонено перебувати біля водойм без супроводу дорослих для запобігання утоплення дітей. Відпочиваючи у прибережній зоні, слід виконувати правила безпечної поведінки на воді: не запливати за огороджу вальні буї, не підпливати до моторних човнів, вітрильників, веслових човнів та інших плавзасобів; на залізати на технічні та попереджувальні знаки, буї та інші предмети; не використовувати

· рятувальні засоби і спорядження не за призначенням; не стрибати у воду зі споруд, не пристосованих для цього, й у місцях, де невідомі глибина та стан дна; не організовувати у воді ігри, пов’язані з пірнанням і захопленням тих, хто купається; не стрибати у воду з човнів, катерів, вітрильників та інших плавзасобів; не використовувати для плавання дошки, камери від волейбольних м’ячів, рятувальні круги, надувні матраци (особливо у штормову погоду); не купатися біля причалів та у вечірній час, особливо після заходу сонця; не стрибати у воду в незнайомих місцях; не купатися біля обривів, зарослих рослинністю берегів; не засмічувати воду та узбережжя, не залишати та не кидати сміття. Заборонене купання у затоплених кар’єрах, каналах, озерах, пожежних водоймах, ставках, морських акваторіях та інших водоймах, що не мають обладнаних пляжів сезонними рятувальними постами, не зареєстровані місцевою владою як місця масового відпочинку. Під час купання не слід робити зайвих рухів, не пірнати, не треба тримати свої м’язи в постійній напрузі, не порушувати ритму дихання, не перевтомлювати себе, не брати участі у великих запливах без необхідних тренувань та дозволу лікаря. Не можна заходити у воду спітнілим або після прийому сонячних ванн, жвавих ігор. Як тільки ви починаєте замерзати, треба негайно вийти з води, енергійно розтертися рушником і швидко одягтися. Категорично заборонено заходити у воду, якщо ви погано почуваєтеся;

· категорично заборонено перебувати біля будівельних майданчиків, кар’єрів, закинутих будівель для запобігання обрушень будівельних матеріалів й попередження травм та загибелі дітей;

· категорично заборонено вживати алкоголь, наркотичні засоби, тютюнові вироби, стимулятори;

· уникати вживання в їжу грибів;

· категорично заборонено брати в руки, нюхати, їсти незнайомі дикі рослини чи паростки квітів, кущів, дерев, що може призвести до отруєння;

· пересуватися слід обережно, спокійно. Беручи участь в іграх, не створювати хаотичного руху, не штовхатися, не кричати. На вулиці бути обережним, дивитися під ноги, щоб не впасти в яму чи відкритий каналізаційний люк;

· не підходити на вулиці до обірваних, обвислих проводів, або проводів, які стирчать, а особливо, якщо від них іде гудіння – дані проводи можуть бути ще підживлені електрострумом;

· не підходити до щитових, не залазити на стовпи з високовольтними проводами – можна отримати удар електрострумом від високовольтних живлень на відстані 5 м;

· бути обережним на дитячих майданчиках, у парках відпочинку: спочатку переконатися, що гойдалки, атракціони, турніки та інші прилади справні, сильно не розгойдуватися й не розгойдувати інших, щоб не призвести до падіння чи іншого травмування;

· не виходити на дах багатоповерхівки для попередження падіння дітей із висоти;

· не підходити До відчинених вікон, мити вікна тільки в присутності дорослих, не нахилятися на перила, парапети сходинок для запобігання падіння дітей із висоти;

· не спускатися у підвали будинків чи інші підземні ходи, катакомби, бомбосховища – там може бути отруйний газ;

· не вступати в контакт із незнайомими тваринами для запобігання отримання укусів від хворих на сказ тварин;

· застосовувати всі знання й правила, отримані на уроках основ здоров’я, виховних годинах, навчальних уроках.

2.2.4. Під час канікул учні повинні виконувати правила безпеки життєдіяльності під час самостійного перебування вдома, на вулиці, у громадських місцях, у друзів, на молодіжних дискотеках, у замкнутому просторі з чужими людьми, правила попередження правопорушень та насильства над дітьми:

· не розмовляти й не вступати в контакт із незнайомцями, зокрема не передавати їм цінні речі, ключі від дому, навіть якщо вони назвалися представниками міліції. Слід одразу кликати на допомогу й швидко йти до людей;

· не підходити до автомобілів із незнайомцями, навіть якщо вони

· запитують дорогу. Скажіть, що не знаєте, і швидко йдіть геть;

· перебувати без супроводу дорослих на вулиці дітям до 10-ти років можна до 20 год, до 14-ти років – до 21 год, до 18-ти років – до 22 год. У темну пору сезону – до настання темряви;

· діти мають право не відчиняти двері дому навіть представникам правоохоронних органів. Якщо незнайомець запитує, чи скоро прийдуть батьки, повідомте, що скоро – вони у сусідів, а в цей час зателефонуйте батькам і двері незнайомцям не відчиняйте;

· бути подалі від тих, хто влаштовує бійки, не брати участі в суперечках дорослих і не провокувати словами чи діями агресивну поведінку, що може призвести до бійки або травми; у стосунках із оточуючими керуйтеся толерантними відносинами;

· не заходити в під’їзд, ліфт із незнайомими людьми; одразу кликати на допомогу, якщо незнайомець провокує якісь дії щодо вас. Бути уважнішими, оглядатися й перевіряти, чи не слідує за вами хтось під час проходу провулків, підземних переходів між домами й тунелями. Якщо за вами хтось іде, зупинитися й відійти у сторону, щоб потенційний переслідувач пройшов повз вас;

· під час перебування на дискотеці, треба завчасно попередити батьків, щоб зустріли вас після заходу; слід керуватися загальними правилами етикету й нормами поведінки, не провокувати оточуючих на агресивну поведінку діями і словами.

· У разі небезпечної ситуації звертатися до служби охорони закладу, викликати міліцію за номером 102, зателефонувати батькам;

· не вчиняти дії, що можуть призвести до правопорушень. Неповнолітніми у кримінальному праві вважаються особи віком до 18-ти років. За злочини, вчинені після настання 14-річного віку, неповнолітні підлягають кримінальній відповідальності; позбавлення волі неповнолітньому може бути призначення строком до 10-ти років; найбільш суворим примусовим заходом виховного характеру с направлення до спеціальних навчально-виховних установ, що здійснюється примусово, незалежно від бажання неповнолітнього чи його батьків;

· батьки неповнолітніх, які не займаються вихованням своїх дітей, підлягають адміністративному штрафу в розмірах, передбачених відповідною статтею Карного кодексу України;

· всеукраїнські гарячі лінії підтримки дітей та молоді України: Всеукраїнська лінія «Телефон довіри» – 800-500-21-80; національна гаряча лінія з питань попередження насильства над дітьми та захисту прав дітей – 500-500-33-50 (у межах України дзвінки безкоштовні).

2.2.5. Під час канікул учні повинні виконувати правила запобігання захворювань на грип,вірусні захворювання , інфекційні й кишкові захворювання, педикульоз тощо:

· при нездужанні не виходити з дому, щоб не заражати інших людей, і викликати сімейного лікаря чи педіатра;

· хворому виділити окреме ліжко, посуд, білизну;

· приміщення постійно провітрювати;

· у разі контакту із хворим одягати марлеву маску;

· хворому слід дотримуватися постільного режиму;

· вживати заходів профілактики: їсти мед, малину, цибулю, часник; чітко виконувати рекомендації лікаря;

· постійно мити руки з милом;

обробляти руки антисептичними засобами;

під час карантину перебувати вдома,  не контактувати з друзями, однолітками;

· не їсти брудних овочів та фруктів, ретельно їх мити й ошпарювати;

· для запобігання захворювання на педикульоз, регулярно мити голову; довге волосся у дівчат має бути зібране у зачіску, не користуватися засобами особистої гігієни (гребінцем) інших осіб, а також не передавати свої засоби гігієни іншим. Не міряти й не носити чужого одягу, головних уборів, а також не передавати свого одягу іншим;

· не вживати самостійно медичних препаратів, не рекомендованих лікарем;

· якщо ви погано почуваєтеся, а дорослих немає поряд, слід викликати швидку медичну допомогу за номером 103, описавши свій стан, назвавши номер свого телефону, домашню адресу, прізвище, ім’я, а також зателефонувати батькам.

3. Вимоги безпеки життєдіяльності учнів при виникненні надзвичайної або аварійної ситуації.

3.1. Не панікувати, не кричати, не метушитися, а чітко і спокійно виконувати вказівки дорослих, які перебувають поряд.

3.2. Слід зателефонувати батькам, коротко описати ситуацію, повідомити про місце свого перебування.

3.3. Якщо ситуація вийшла з-під контролю дорослих, потрібно зателефонувати до служб екстреної допомоги за телефонами:

101– пожежна охорона;

102 – міліція;

103 – швидка медична допомога;

104– газова служба;

коротко описати ситуацію, назвати адресу, де сталася надзвичайна ситуація, а також своє прізвище, ім’я, номер свого телефону.

3.4. У разі можливості слід залишити територію аварійної небезпеки

3.5. Що потрібно знати про коронавірусну інфекцію COVID-19

ПЕРШЕ. Інфекція передається переважно повітряно-крапельним шляхом від зараженої людини або через дотик до забруднених поверхонь.

ЩО РОБИТИ:

попросити дітей не підходити ближче ніж на 1 метр до людей, що кашляють, чхають або мають жар

нагадувати дітям про обов’язкове миття рук перед прийомом їжі та після відвідування вбиральні (мити руки потрібно щонайменше 20 секунд або використовувати дезінфекційні засоби для рук)

попросити дітей утриматися від прийому їжі з загальних упаковок або посуду (горішки, чіпси, печиво та інші снеки), куди багато людей занурюють руки

просити дітей уникати привітальних обіймів і рукостискань, поки епідеміологічна ситуація не стабілізується

посилити вимоги до вологого прибирання приміщень, очищення та дезінфекції об’єктів, яких торкається велика кількість людей, провітрювати приміщення

важливо уникати місць масового скупчення людей

ДРУГЕ. Симптоми інфекції: кашель, біль у горлі, риніт, лихоманка, утруднене дихання, сухий кашель, чхання, біль у грудині; у деяких випадках – діарея або кон'юнктивіт. У складних випадках інфекція може викликати пневмонію. У деяких випадках ця хвороба може бути смертельною, однак переважно це відбувається з людьми середнього чи похилого віку, що мають супутні захворювання.

ЩО РОБИТИ:

у разі підвищеної температури дитина має залишитися вдома до повного одужання та одразу отримати консультацію сімейного лікаря.

ТРЕТЄ. Як правильно поводити себе в умовах поширення вірусу?

мити руки щонайменше 20 секунд або використовувати дезінфекційні засоби для рук

під час кашлю або чхання прикривати рот і ніс паперовою хустинкою, яку потім необхідно викинути; чхати також правильно у згин ліктя

не підходити ближче ніж на 1,5-2 метр до людей, що кашляють, чхають або мають жар, уникати будь-якого тісного контакту з ними

не споживати сирих чи недостатньо термічно оброблених продуктів тваринного походження

важливо мити руки, перш ніж торкатися очей, носа або рота;

миття рук знижує кількість респіраторних вірусів, які можуть поширюватися, коли ви торкаєтеся рук інших людей або торкаєтеся поверхонь і предметів, таких як столи і дверні ручки;

очищуйте поверхні та предмети, до яких часто торкаються, такі як іграшки, столи, дверні ручки, поручні, клавіатури комп'ютера, телефони і іграшки.

# data[].attributes.headline
Пам`ятка  «Обережно – кліщі»

# data[].attributes.subject
Пам`ятка  «Обережно – кліщі»

# data[].attributes.body
У природі сезонна активність кліщів спостерігається з березня по листопад, має два виражених  піки активності: у квітні – травні та у серпні -вересні.

Кліщі є переносниками збудників вірусних, риккетсіозних,  бактеріальних захворювань людей і тварин. Серед людей вони поширюють іксодовий кліщовий бореліоз (хворобу Лайма).

В Полтавській області зберігається тенденція до подальшого зростання рівня захворюваності населення на хворобу Лайма. За  2017 рік по області зареєстровані 213 випадків захворювань, з них 40 випадків серед дітей у віці до 17 років. Більшість випадків пов’язані з інфікуванням у лісопаркових осередках населених пунктів.

Хвороба Лайма (кліщовий іксодовий бореліоз, лайм-бореліоз) – інфекційне природно-вогнищеве захворювання, збудником якого є мікроорганізми роду Борелія,  які передаються при укусах іксодовими кліщами, вражає нервову систему людини, серце, опорно-руховий апарат і шкіру. Зараження людей відбувається при укусах хворих кліщів під час відпочинку у паркових зонах та скверах, біля лісових масивів, озер, ставків та інших водойм, при відвідуванні лісу та  роботі на дачних ділянках.  Зараження бореліями також можливе при споживанні сирого козячого молока та інших молочних продуктів без термічної обробки; при втиранні в шкіру роздавленого кліща.

Від хворої людини до здорової збудник не передається, за винятком трансплацентарної передачі борелій від хворої вагітної до плода.

Збираючись на відпочинок в ліс або паркові зони, необхідно дотримуватись заходів індивідуального захисту.  Слід пам’ятати, що найчастіше кліщі прикріпляються до одягу людини, коли вона торкається гілок дерев, кущів, або сидить на траві. Кліщі присмоктуються до тіла людей не лише під час перебування на природі, але й через деякий час після відвідування зеленої зони, залишившись на одязі, речах. Крім того, вони можуть заноситись до житла людини з букетами квітів, собаками та іншими тваринами.

Рекомендації при відвідуванні місць, де можуть бути кліщі:

Одягати щільно прилягаючий одяг до тіла, бажано світлий, на довгий рукав, щоб було легше помітити повзаючих кліщів.

Одягати закрите взуття.

Голову слід покривати головним убором.

Необхідно залишати найменше відкритого шкірного покриву.

Кліщ вибирає місця для присмоктування  з ніжною, тоненькою шкірою   (під пахвами, в паху, біля вуха, на волосяній частині голови).

Для запобігання укусу кліща необхідно :

Постійно проводити само- та взаємоогляди, особливо ретельно обстежувати ділянки тіла, покриті волоссям.

Використовувати засоби для відлякування кліщів – сучасні репеленти.

Місце для нічного сну або відпочинку на природі необхідно звільнити від сухої трави, гілок, хмизу в радіусі 20-25 м.

Вдома відразу змінити одяг, білизну, ретельно їх оглянути, випрати та випрасувати. Не можна залишати цей одяг біля ліжка чи спати в ньому. Витрушування одягу не позбавляє від кліщів.

На присадибних ділянках необхідно вчасно скошувати траву, обрізати кущі, тощо.

Що робити якщо кліщ присмоктався:

Звернутись до найближчого лікувального закладу для надання кваліфікованої медичної допомоги фахівцем (лікарем-хірургом).

При відсутності такої можливості видалення провести самостійно, не допускаючи пошкодження кліща.

Після видалення місце присмоктування необхідно протерти антисептичним засобом (розчином йоду, спиртом).

Що не можна робити при укусі кліща:

прикладати до місця укусу  компреси,  рідини (спирт, олію та інші);

припікати кліща;

тиснути кліща пальцями;

брати кліща голими пальцями.

У будь – якому випадку після укусу кліща необхідно звернутись до лікаря для встановлення нагляду та призначення екстреної профілактики антибіотиками, а також самостійно слідкувати за своїм самопочуттям, перевіряти температуру, оглядати шкіру.

Уважне ставлення до свого здоров’я, дотримання рекомендованих правил допоможе вам зробить відпочинок на природі приємним і безпечним.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Красива і багата земля України. Рясніє вона, лісами, озерами та річками, садами та хлібами. Але земля нашої країни ще таїть і небезпеку. Події 2014-2016 років у нашій державі, яскраво продемонстрували нам необхідність наявності у цивільного населення певних знань про вибухонебезпечні предмети, їх основні види, властивості і потенційну небезпеку. Будь-які надзвичайні ситуації, а в першу чергу військового характеру, призводять до зменшення рівня захищеності цивільного населення і росту рівня загроз їхньому життю і здоров'ю. Основною проблемою цивільного населення в питаннях поводження з вибухонебезпечними предметами різного типу (боєприпаси військові та цивільні, саморобні вибухові пристрої, вибухівка тощо) є досить низький рівень знань як про основні види вибухонебезпечних предметів так і про їх властивості. В тому числі існує небезпека помилкової ідентифікації цих предметів, як через спеціальні дії по "камуфлюванню" вибухових пристроїв, так і через дію часу, який знищує певні характерні прикмети, за якими можна встановити приналежність тої чи іншої знахідки до вибухонебезпечних предметів (це особливо актуально для боєприпасів часів Першої та Другої світових війн). Досить серйозною є проблема недооцінки небезпеки таких предметів та спроби використати їх у різний спосіб. Гинуть дорослі, намагаючись здати небезпечну знахідку в пункт прийому металобрухту або при спробі розібрати пристрій з метою отримати вибухову речовину; гинуть діти, які з цікавості підкладають боєприпаси у багаття. До речі, знайти сьогодні "небезпечну іграшку" можна практично скрізь: у лісі, в старому окопі, на свіжозораному полі, на власному городі і навіть на вулицях міст. І якщо вибухові пристрої серійного зразка легко розпізнати за зовнішнім виглядом і діяти відповідно до ситуації, то саморобні вибухівки, що можуть з'явитися на вулицях міст і селищ, визначити набагато складніше. Тому, фахівці цивільного захисту та безпеки життєдіяльності рекомендують вчителям і батькам обов'язково проводити з дітьми бесіди щодо поводження з невідомими предметами і механізмами. Мета даної статті - допомогти реально оцінити ступінь небезпеки знахідки і результати некоректного поводження з нею, а також дати деякі поради щодо дій при знаходженні вибухових пристроїв. Під вибухонебезпечними предметами слід розуміти будь-які пристрої, засоби, підозрілі предмети, які здатні за певних умов (або при дії на них) вибухати. Як уже зазначалося вище, для зменшення можливого негативного впливу вибухонебезпечних предметів, цивільне населення має бути достатньо поінформоване про можливу небезпеку та дії внаслідок яких її можна зменшити. Основною порадою при виявленні будь-яких боєприпасів, вибухових матеріалів або предметів схожих на них - огородити місце знахідки та викликати спеціалістів ДСНС чи представників правоохоронних органів. Не проводити з боєприпасами, вибуховими речовинами чи засобами ініціювання жодних дій. Небезпека терористичних актів, від яких не застрахована жодна країна світу, робить питання поводження із невідомими, залишеними без догляду речами досить актуальним. В сучасних умовах зростає загроза цивільному населенню травмуватися чи навіть загинути внаслідок вчинення злочинцями терористичних актів, що можуть бути спрямовані як проти представників правоохоронних органів чи органів державної влади так і проти волонтерів чи проти інших громадян через конфлікт інтересів в тому числі і ділових. Небезпека постраждати внаслідок вищезазначеної терористичної та кримінальної діяльності дуже слабко залежить від дій самого громадянина, в той же час, небезпека отримати травми чи загинути в разі неправильного поводження з боєприпасами чи вибухонебезпечними предметами - прямо залежить від конкретних дій людини до чиїх рук потрапили ці предмети. Отже, безпека людини - поняття, що торкається сутності людського життя та сфери її діяльності. Безпека - це збалансований за експертною оцінкою стан людини, соціуму, держави. Значення основ безпеки дозволяє розширити психологічне поле самозахисту особистості й, зокрема, розвивати в ній здатність піклуватися про себе, задовольняти свої потреби та одержувати задоволення від життя. Активна участь кожного громадянина в піклуванні про довкілля і про самого себе є гарантом безпеки особи, суспільства і людства на шляху до збалансованого розвитку, є критично важливим компонентом у соціально-культурному житті. Отже свобода і захист є фундаментальним складовим безпеки життя й діяльності людини, поза яким не можливий збалансований розвиток людини.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Добропільська райдержадміністрація

# data[].attributes.attachment_link.title
Обережно! Небезпека зовсім поруч!

# data[].attributes.attachment_link.description
Красива і багата земля України. Рясніє вона, лісами, озерами та річками, садами та хлібами. Але земля нашої країни ще таїть і небезпеку. Події 2014-2016 років у нашій державі, яскраво продемонстрували нам необхідність наявності у цивільного населення певних знань про вибухонебезпечні предмети, їх основні види, властивості і потенційну небезпеку.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Міністерство з питань реінтеграції ТОТ України

# data[].attributes.attachment_link.title
Мінрегінтеграції розробило для школярів відео про мінну небезпеку «Не поспішай»

# data[].attributes.attachment_link.title
«10 хвилин» Обережно, міни!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Привітання, природа, закони

# data[].attributes.attachment_link.title
Обережно - небезпека! нерозірвані боєприпаси!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ГУ ДСНС України у Волинській області

# data[].attributes.attachment_link.title
БУДЬ ОБЕРЕЖНИМ! НЕБЕЗПЕЧНІ ЗНАХІДКИ!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
KS Books: Мотивуючі казки для дітей

# data[].attributes.attachment_link.title
Мультики для дітей. Правила безпеки |  Мультфильмы. Мультики для детей. Правила безопасности.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ліцей ім. Т. Шевченка

# data[].attributes.attachment_link.title
ЮНІСЕФ Україна про мінну безпеку, лісовий скарб

# data[].attributes.attachment_link.title
Сирена – моя помічниця. Що таке сигнал повітряної тривоги та як поводитися - анімований ролик дітям

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ольга Панова

# data[].attributes.attachment_link.title
Як уберегтися дітям від мін та вибухівки під час війни.

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпека дітей під час війни

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телекомпанія М-студіо

# data[].attributes.attachment_link.title
Обережно: небезпека поруч!

# data[].attributes.headline
ОБЕРЕЖНО  НЕБЕЗПЕКА !!!!

# data[].attributes.subject
ОБЕРЕЖНО  НЕБЕЗПЕКА !!!!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
БДЮТ Олександрія

# data[].attributes.attachment_link.title
Тиждень безпеки життєдіяльності на тему: "Обережно небезпека!"