# data[].attributes.body
Hjertet består overordnet af fire kamre:to forkamre og to hovedkamre,eller på latin :to atrier og to ventrikler.

Hvert forkammer er forbundet med et hovedkammer,så højre og venstre side af hjertet er forbundet.

Mellem for-og hovedkamre sidder der klapper.

# data[].attributes.body
Hjertekarsygdomme er mange ting

fx. forhøjet blodtryk, blodprop i hjertet, hjertekrampe, hjertesvigt, hjerteklapsygdom, hjerterytmeforstyrrelse som ekstra hjerteslag eller hjertemuskelsygdom kaldet kardiomyopati

# data[].attributes.body
Hjertesvigt kan opstå ved mange forskellige sygdomme, der svækker hjertemusklen. Du kan få hjertesvigt som følge af en blodprop i hjertet, forhøjet blodtryk, alkoholmisbrug, hjerterytmeforstyrrelser, hjerteklapsygdom, medfødt hjertefejl, blodmangel, for højt stofskifte eller infektioner.

# data[].attributes.headline
Hvad sker i kroppen når man har hjerte- kar sygdomme?

# data[].attributes.subject
Hvad sker i kroppen når man har hjerte- kar sygdomme?

# data[].attributes.body
-.Når sygdommen tiltager, snævres blodkarrene ind, og ilten falde, og så udsættes hjertet for mangel selv under hvile, og det fører til en blodprop.

enkelte mennesker vil hjerte- kar sygdom opleve, at de besvimer.

Forklar hvad der sker i kroppen, når man har hjertekar- sygdomme?

Når man får hjerte- kar sygdom, vil man ofte opleve det ved, at man let bliver forpustet eller får åndenød.

Man kan også får hævede ben eller hurtigt tag på i vægt.

Nogen enkelte mennesker ved hjerte- kar sygdom opleve, at de besvimer.

Man kan også få hjertebanken eller nogen får smerter i brystet.

# data[].attributes.body
Hjertekarsygdomme er mange ting :

1-Forhøjet blodtryk

2-blodprop hjertet

3-hjertekrampe

4-Myokardium

# data[].attributes.attachment_caption
Idag om kring 450000 danskere,der lever med hjerte-kar-sygdomme .Det  svarer til omkring 10% af befolkningen. Hjerte-kar-sygdomme er den hyppigste dødsårsag 

# data[].attributes.headline
Antal mennesker i Danmark ramt med hjerte-sygdom

# data[].attributes.subject
Antal mennesker i Danmark ramt med hjerte-sygdom

# data[].attributes.body
I Danmark og antallet af mennesker.

Der rammes af sygdommen andre hjerte kar sygdomme om fatter hjertesvigt,som er dårlig pumpefunktion af hjertet og hjerterytmeforstyrrelser

# data[].attributes.headline
SÅDAN KAN DU FOREBYGGE HJERTEKAR­SYGDOMME

# data[].attributes.subject
SÅDAN KAN DU FOREBYGGE HJERTEKAR­SYGDOMME

# data[].attributes.body
I denne film giver praktiserende læge Bjarne Lühr Hansen gode råd til, hvad du selv kan gøre for at forebygge hjertekarsygdomme.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læs transskription af filmen

Hvad kan forårsage hjertekarsygdomme?
Hjertekarsygdomme rammer rigtig bredt. Der er mange forskellige årsager til, at man får hjertekarsygdom. Nogle af årsagerne kan man gøre noget ved. Andre kan man ikke gøre noget ved. De forhold, som man ikke kan gøre noget ved, det er eksempelvis alderen, for jo ældre man bliver, jo større risiko har man for at få en hjertekarsygdom.

Kønnet har også betydning. Mænd får hyppigere hjertekarsygdomme end kvinder. Disse forhold kan man ikke gøre noget ved. Så er der også den arvelige del, som har stor betydning, hvis der er mange i ens familie, som har fået hjertekarsygdom i en ung alder. Her vil man være disponeret for det, og det kan man ikke gøre noget ved.

Hvordan kan man selv forebygge hjertekarsygdomme?
Men derudover findes der flere forhold, som man kan gøre noget ved for at mindske risikoen for at få hjertekarsygdomme. Det er naturligvis sådan, at jo større risiko man har af de forhold, som man ikke kan gøre noget ved, jo vigtigere er det, at man gør noget selv.

Hvis man eksempelvis er overvægtig eller har sukkersyge eller har mange i familien, der har hjertekarsygdomme, så er det ekstra vigtigt, at man forsøger at forebygge. Altså ved at lave nogle af de tiltag, der kan gøre, at ens risiko for at få hjertekarsygdom bliver mindsket.

Drop rygning og dyrk mere motion
Af de ting man kan gøre for selv at reducere ens risiko for hjertekarsygdom, er der to ting, der falder mig ind: Det er rygning, og det er motion. Man ved, at hvis man motionerer, så falder ens blodtryk og puls lige efter at have motioneret. Samtidig taber man sig i vægt, og man får en større livskvalitet. Og det viser sig også, at det mindsker ens risiko for at få hjertekarsygdom.

Med hensyn til rygning så viser undersøgelser, at der er en forøget risiko for at få hjertekarsygdomme, hvis man ryger. Hvorfor ved man ikke helt præcist, men man tænker, at det skyldes, at det at blodårerne trækker sig sammen, når man ryger, gør, at hjertet skal arbejde mere, og så opstår der nemmere en åreforkalkning i karrene.

Man ved, at hvis man holder op med at ryge, så bliver ens risiko for at få en hjertekarsygdom reduceret. Det kan være svært at holde op med at ryge. Hvis man er storryger og ryger op til 20 cigaretter om dagen, så er der en god værdi i at skære ned til eksempelvis fem cigaretter om dagen, når vi taler om risikoen for hjertekarsygdom.

Helt generelt kan man sige om kosten, at en reducering af antallet af kalorier og at spise mindre samt spise mere varieret ved at lade grønt og fibre indgå i kosten kan være en god idé.

I denne film giver praktiserende læge Bjarne Lühr Hansen gode råd til, hvad du selv kan gøre for at forebygge hjertekarsygdomme. Filmen er sponsoreret af Bayer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sådan kan du forebygge hjertekar­sygdomme

# data[].attributes.attachment_link.description
Er du i risiko for at få hjertekarsygdomme? Hør hvordan du selv kan forebygge hjertekarsygdomme. Få gode råd fra praktiserende læge Bjarne Lühr Hansen.