# data[].attributes.body
Camilla bor socialt isoleret.

Manglende sygdomsindsigt -belastnings(u)balance, derfor manglende engagement.

Hendes medicin skal tjekkes igen af ​​EL

Forringet livskvalitet pga. stort alkohol forbrug

Non-compliance

Depression: træthed, manglende appetit, svækket koncentration, håbløshed

# data[].attributes.body
Camilla 33 år, bor alene i lejligheds kompleks, har ikke selv stiftet familie, men hendes forældre kommer af og til på besøg.
Camilla er på førtidspension og har en weekend kæreste som kommer af og til.
Er kendt med længer varende depressioner som kommer og går som påvirker hendes fysisktilstand.
Har drukket ca. 28 genstande om dagen siden teenageårene og blander selv forskellige alkoholiske drikke. Ryger dagligt 20 cigaretter uden filter.
Går p.t. med et kompliceret brud på højre skulderen efter et fald på trappen pga. alkohol.
Camilla er meget undervægtig, da maden bliver erstattet af alkohol, mangler også appetit pga. af hendes depression.
Camilla er i behandling med Metoprolol for hypertension (forhøjet blodtryk) og periodevis med Escitalopram mod depression.
Der skal arbejdes sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende i forhold til kost, rygning og vægttab, og rehabiliterende i forhold til den brækkede skulder.

# data[].attributes.headline
Opgave 1 - Sundhedsfremmende, forebyggelse og rehabilitering

# data[].attributes.subject
Opgave 1 - Sundhedsfremmende, forebyggelse og rehabilitering

# data[].attributes.body
Vi kommer hos Camilla om morgenen for at støtte med indtagelsen af medicin da Camilla er non-compliance i forhold til sin medicin og for at give Camilla støttestrømper på. Camilla er pga. de store mængder alkohol i behandling for hypertension som har givet ødemer i benene.

Camilla klager over smerter i nakken og svimmelhed. Vi er opmærksomme på om det kan skyldes bivirkninger på de præparater Camilla er i behandling med. Camilla får Metoprolol mod hypertension og Escitalopram mod depression, de to præparater interagerer med hinanden, da Escitalopram forlænger udskillelsen af Metoprolol i blodet, som sammen med alkoholen kan fører til for store mænger af Metopolol i blodet og dermed hypotension.

Vi kan bruge Concordance til at inddrage Camilla mere så hun på den måde kan opnå bedre compliance.

Vi kan arbejde sundhedsfremmende med Camilla i forhold til hendes kost. Vi kan hjælpe Camilla med adgang til sundere mad ved at hjælpe hende med at komme med i kommunens madordning, så hun får maden bragt.

Hvis vi i starten servere maden for Camilla i små portioner, kan vi være med til fremme hendes appetit, så hun igen begynder at føle sult og får mere lyst til at spise. På den måde kan Camilla opbygge mere energi til selv at tage initiativ til at få spist.

Vi skal starte et tværfagligt rehabiliterende samarbejde op med Camilla omkring hendes skulder, så hun kan genvinde dele af, eller hele sin mobilitet i skulderen. I samarbejde med Fys, Ergo, Camilla og os opretters der et realistisk og tidsbestemt målbart delmål og endeligt mål for genoptræningen. Ved at opstille mål og delmål, tager vi udgangspunkt i SMART modellen.

Mål ser således ud -

Camilla vil gerne kunne klare bad selv.

Delmål - At løfte skulderen fire gange om dagen i de første 4 dage, fire gange om ugen. At bære koppen ud i køkken selv for at hente kaffe.

Vi har snakket sygedomsforebyggende med Camilla omkring at komme med i kommunens rygestop kursus, som kan foregå i eget hjem og har fortalt Camilla om kommunens tiltag i forhold til at hjælpe med en antabusbehandling på det kommunale rusmiddelcenter med støtte fra en fast psykolog.

Samarbejdet med Camilla er lidt trægt i starten og er præget af mistillid. Camilla har haft flere oplevelser af at blive set ned på og er ikke blive taget alvorligt, når hun har haft brug for hjælp fra egen læge eller hospital. Hun har oplevet at det sundhedsfaglige personale kun har set hendes misbrug uden at kunne fokuserer på at der kunne være andet i vejen. Senest da hun brækkede skulderen, hvor hun ikke blev taget alvorligt da hun ringede 112.
Vi skal derfor være ekstra opmærksomme på at få inddraget og høre Camilla i vores samarbejde, hvis der skal opnås positive resultater i vores samarbejde.

Vi kan bruge Madis Kajandi’s teori til at få en bedre forståelse af Camilla. Ved at bruge denne teori og sygeplejeprocessen bliver det lettere at overskue og opdage hvor og hvordan vi bedst kan hjælpe Camilla og hvad hun har af resurser p.t..

For at motivere Camilla er det vigtigt at vi hjælper med at styrke Camillas handlekompetence. Vi hjælper hende med at få større viden om hvad cigaretterne og alkoholen gør ved hendes krop, og råder og vejleder om hvad hun kan gøre for at ændre sine handle mønstre. Det bliver en lang proces som kan give Camilla færdigheder og viden som kan være med til at øge hendes motivation og mestring.

I vores samarbejde med at styrke Camillas handlekompetence, vil vi anvende forandringsprocessen i forhold til ændringer af hendes vaner og sundhedsadfærd. Ved at bruge kommunikationsredskaber som f.eks. motiverende og forebyggende samtaler, får vi indsigt i hele processen omkring hvilke handlinger borgeren tager, som kan påvirke hendes sundhed.

Hvis vi kigger på Aaron Antonovskys teori om oplevelse af sammenhæng, og sætter Camilla ind i denne, kan vi se at hvis Camilla skal få følelsen af sammenhæng i sin behandling er vi nød til at inddrage hende i beslutningerne, som skal afstemmes i forhold til Camillas mestringsevne på nuværende tidspunkt, så Camilla for oplevelsen af begribelighed og meningsfuldhed.

I Danmark er der stadig stor forskel på hvilken behandling man får, ud fra hvor resursestærk man selv eller ens pårørende er, men desværre også i forhold til hvilken landsdel man bor i. Både kommuner og regioner er lige skyldige og i sidste ende peger pilen mod Christiansborg og de politikere som sidder og træffer bestemmelser om hvordan pengene skal fordeles i landet, men som også er øverste myndighed når det gælder om at holde øje med at regler og retningslinjer bliver overholdt og fulgt.

Medicin administration I forhold til compliance/ non compliance.

Medicin mod hypertension: Metoprolol

https://pro.medicin.dk/Medicin/Praeparater/3628

Medicin mod depression: Escitalopram https://pro.medicin.dk/Medicin/Praeparater/7481

INTERAKTION mellem de to præparater!

"Et studie fandt at escitalopram hæmmer metabolismen af metoprolol og medfører forhøjet plasmakoncentration heraf: relativ øgning af metoprolol"

# data[].attributes.body
For at styrke borgerens handlekompetence skal du som social- og sundhedsassistent have fokus på, at borgeren skal tilegne sig den viden og færdigheder, der er nødvendige for at kunne handle i forhold til et problem. Der er altså tale om, at borgeren skal gennemgå en læreproces. Afhængig af din rolle i samarbejdet med borgeren kan du skulle undervise, rådgive, vejlede eller på anden måde deltage i den læreproces.

Mestringsevne - er relevant i forhold til handlekompetence, fordi måden, hvorpå borgeren forholder sig til problemerne og den strategi, han vælger, har betydning for hans evne til at håndtere problemerne. Mestring kan være hhv. problemfokuseret eller følelsesfokuseret.

Færdigheder

Motivation og Holdninger - er helt afgørende, hvis en forandring skal lykkes. Hvis borgeren ikke har interesse eller kan se et formål med fx at ændre sundhedsadfærd, er det dømt til at mislykkes, for det er motivationen, der er drivkraften i forandringsprocessen. Der er forskellige former for motivation: indre lystmotivation, identificeret motivation, overtaget motivation og ydre motivation.

Viden

# data[].attributes.headline
Opgave 2 - Motivation til forandring og Verdensmål 3

# data[].attributes.subject
Opgave 2 - Motivation til forandring og Verdensmål 3

# data[].attributes.body
etik, fordomme og stigmatisering:

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Verdensmålene - for bæredygtig udvikling

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvordan anvender jeg verdensmålslogoerne?

Verdensmålslogerne kan anvendes separat eller sammen i oprindelig form til alle formidlingsformål. Logoerne må hverken redigeres i tekst eller farve, og de må heller ikke bruges til kommercielle formål.

De specifikke retningslinjer for anvendelse af logoerne samt undtagelser i forbindelse med brug af logoerne til kommercielle formål kan findes via linket her.

Du kan downloade verdensmålslogoerne her.

Hvad er verdensmålene?

Den 25. september 2015 vedtog FN's medlemslande verdensmålene for bæredygtig udvikling, som gælder frem til 2030. De 17 verdensmål har 169 delmål og 230 globale indikatorer.

Verdensmålene er den mest ambitiøse aftale for bæredygtig udvikling, som verdens ledere har vedtaget. I begrebet bæredygtig udvikling integreres de tre dimensioner af bæredygtighed: Social, økonomisk og miljømæssig. Med verdensmålene har verdens ledere forpligtet sig til at opnå resultater på fire hovedområder frem mod 2030: At afskaffe ekstrem fattigdom, at mindske ulighed og uretfærdighed, at fremme fred og retfærdighed, og at løse klimakrisen.

Med verdensmålene sigter vi efter at være den første generation, som kan udrydde fattigdom og tackle klimaudfordringerne.

Hvordan blev verdensmålene udviklet?

Det er FN's 193 medlemsstater, som i fællesskab har udviklet verdensmålene. Processen for udviklingen af verdensmålene er unik i FN's historie. Den er præget af gennemsigtighed, hvor repræsentanter fra regeringer, den private sektor, forskere, civilsamfund og 10 millioner borgere gav deres stemme gennem MyWorld2015.

For at opretholde en gennemsigtig og vedvarende proces kan du indtil 2030 komme med dine inputs til den globale, bæredygtige udvikling gennem MyWorld2030's spørgeskema.

Hvem har ansvaret for, at verdensmålene realiseres?

Hvis verdensmålene skal indfries, skal alle dele af samfundet, organisationer, industri, den offentlige sektor, forskere og enkeltpersoner, inkluderes. Verdensmålene er for alle, og alle skal deltage aktivt i arbejdet, for at vi kan opnå en bæredygtig udvikling på globalt plan.

Hvordan skal arbejdet med verdensmålene følges op?

FN har udviklet 230 indikatorer til måling af verdensmålenes resultater på globalt plan. Hvert land skal ligeledes udvikle nationale indikatorer og metoder for måling af arbejdet.

Hvert af FN's medlemslande kan vælge, om det ønsker at rapportere sit arbejde med at nå målene i FN's High Level Political Forum (HLPF), som hvert år afholdes i New York.

Hvordan hænger verdensmålene sammen?

Selvom verdensmålene har 17 tal, betyder det ikke, at det ene mål prioriteres højere end det andet. Ved at opfylde et mål forenkler det vejen mod et andet. Hvis flere mennesker for eksempel har adgang til rent vand og sanitet (Mål 6), skabes der bedre betingelser for menneskers sundhed (Mål 3). Gennem bedre sundhed kan flere børn komme i skole og få uddannelse (Mål 4), og gennem uddannelse kan flere mennesker få job (Mål 8), hvilket reducerer fattigdom (Mål 1).

Hvad er unikt ved verdensmålene?

Verdensmålene er:

· Universelle - hvilket betyder, at de er rettet mod alle verdens lande, og at alle lande bærer et ansvar for at opfylde målene.

· Integrerede og sammenhængende - hvilket betyder, at forbedringer på et område også hjælper på andre områder, og der er behov for succes på alle områder for

at opfylde målene.

· Inkluderende - da de er udviklet gennem den mest gennemsigtige og inkluderende proces i FN's historie.

· Gælder for alle - nøgleordet for verdensmålene er, at alle skal med (Leave no one behind). Verdensmålene skal opnås med særligt hensyn til de svageste mennesker og samfund.

Hvorfor er det vigtigt, at alle kender verdensmålene?

Eftersom verdensmålene gælder for alle 7,6 milliarder mennesker på Jorden, er det første skridt, at alle kender til målene. Når alle kender målene, kan vi samle kræfterne og derved skabe bedre forudsætninger for at realisere målene. Enkeltpersoner og organisationer kan også stille krav til regeringer og virksomheder på baggrund af deres viden om målene.

Hvordan kan du selv bidrage til en bæredygtig udvikling?

Alle kan bidrage til en bedre fremtid. Men måske kan det være svært at se, hvordan du som enkeltperson kan bidrage til realiseringen af verdensmålene.

Der er flere muligheder for at gøre en forskel i din hverdag på netop det område, som optager dig.

Det kan helt lavpraktisk være at huske at slukke lyset, når du forlader et lokale, eller at spare på vandet. Det kan også være ting, som at sortere affald eller engagere dig i det lokale foreningsliv. Du kan også bakke op om en bæredygtig udvikling med din stemme. Enten i debatter eller ved valg til byråd, regionsråd, Folketing og Europaparlamentet.

Du kan hente yderligere inspiration til, hvordan du selv kan handle i relation til verdensmålene her.

Hvad betyder bæredygtig udvikling?

Begrebet bæredygtig udvikling (På engelsk: sustainable development) blev første gang introduceret i 1981 af den amerikanske miljøaktivist og forfatter Lester R. Brown. Seks år senere fik begrebet sit internationale gennembrud, da FN's Verdenskommission for miljø og udvikling lancerede begrebet i Brundtlandrapporten "Vores fælles fremtid". Norges daværende statsminister, Gro Harlem Brundtland, som var formand for kommissionen, gav begrebet følgende definition, som stadig er den hyppigst anvendte i dag:

"En bæredygtig udvikling er en udvikling, som opfylder de nuværende behov, uden at bringe fremtidige generationers muligheder for at opfylde deres behov i fare" (Fra Brundtlandrapporten, 1987).

En bæredygtig udvikling bygger på tre dimensioner: Den sociale, den miljømæssige og den økonomiske. Alle tre dimensioner er repræsenteret i verdensmålene.

Læs mere om bæredygtig udvikling her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan anvender jeg verdensmålslogoerne? Verdensmålslogerne kan anvendes separat eller sammen i oprindelig form til alle formidlingsformål. Logoerne må hverken redigeres i tekst eller farve, og de må heller ikke bruges til kommercielle formål. De specifikke retningslinjer for anvendelse af logoerne samt undtagelser i forbindelse med brug af logoerne til kommercielle formål kan findes via linket her.

# data[].attributes.body
https://www.danskmisbrugsbehandling.dk/alkoholmisbrug/

https://www.sundhed.dk/borger/patienthaandbogen/sundhedsoplysning/rygning/rygestop/rygestopprogram-10-dages/

https://www.danskmisbrugsbehandling.dk/blog/alkoholdemens-symptomer-og-behandling/

https://www.sundhed.dk/borger/patienthaandbogen/hjerte-og-blodkar/illustrationer/praesentationer/hypertension/

# data[].attributes.attachment_link.description
Når man er psykotisk, smelter virkelighed og fantasi sammen. Man kan føle sig forfulgt eller høre stemmer, ingen andre kan høre. Den mest alvorlige og mest almindelige form for psykotisk sindslidelse er skizofreni.

# data[].attributes.body
Opgave:

Vi kommer hos Camilla om morgenen for at støtte med indtagelsen af medicin da Camilla er non-compliance i forhold til sin medicin og for at give Camilla støttestrømper på. Camilla er pga. de store mængder alkohol i behandling for hypertension som har givet ødemer i benene.

Camilla klager over smerter i nakken og svimmelhed. Vi er opmærksomme på om det kan skyldes bivirkninger på de præparater Camilla er i behandling med. Camilla får Metoprolol mod hypertension og Escitalopram mod depression, de to præparater interagerer med hinanden, da Escitalopram forlænger udskillelsen af Metoprolol i blodet, som sammen med alkoholen kan fører til for store mænger af Metoprolol i blodet og dermed hypotension.

Vi kan bruge Concordance til at inddrage Camilla mere omkring hendes medicin, så hun på den måde kan opnå bedre compliance. Vi skal arbejde sundhedsfremmende med Camilla i forhold til hendes kost, som er blevet særligt vigtigt nu hvor Camillas skulder skal hele op. Da Camillas depression har betydet at Camilla er blevet mere isoleret, orker hun ikke længere at gå i byen og handle. Camilla har altid været slank men er nu meget undervægtig.

Vi kan hjælpe Camilla med adgang til sundere kost ved at hjælpe hende med i kommunens madordning, så hun får maden bragt, og dermed ikke så let fristes til at købe alkohol når hun handler.

Der er igangsat et tværfagligt rehabiliterende samarbejde med Camilla omkring hendes skulder, så hun kan genvinde dele af, eller hele sin mobilitet i skulderen. I samarbejde med Fysioterapeut, Ergoterapeut, Camilla og os opretters der et realistisk og tidsbestemt målbart delmål og endeligt mål for genoptræningen. Vi skal støtte Camilla i at følge den genoptræningsplan hun har fået udleveret så vi arbejder rehabiliterende når vi kommer i hjemmet og opmuntrer Camilla i de fremskridt hun dagligt opnår.

Vi har i samarbejde opstillet mål og delmål, som tager udgangspunkt i SMART modellen.
Målet ser således ud -

Mål: Camilla vil gerne kunne klare at gå i bad selv
Træningen: Skal løfte skulderen fire gange og gentage øvelsen 4 gange om dagen, i 4 uger.
Delmål: Camilla vil selv kunne bære koppen, i højre hånd, ud i køkkenet for at hente kaffe.
Den rehabiliterende del af vores arbejde består i at guide Camilla til at bruge højre arm og skulder.

Samarbejdet med Camilla er lidt trægt i starten og præget af mistillid. Camilla har haft flere oplevelser af at blive set ned på og ikke blive taget alvorligt, når hun har haft brug for hjælp fra egen læge eller hospital. Hun har oplevet at det sundhedsfaglige personale kun har fokuseret på hendes misbrug uden at kunne se at der kunne være andet i vejen. Senest da hun brækkede skulderen, hvor hun ikke blev taget alvorligt da hun ringede 112.
Vi skal derfor være ekstra opmærksomme på at få inddraget og høre Camilla i vores samarbejde, hvis der skal opnås positive resultater i vores samarbejde.

Psykoedukation: I forhold til hendes depressive symptomer, tager vi udgangspunkt i psykoedukation som redskab med fokus på viden og behov for en forståelse af egen sygdom, så Camilla bedre kan mestre sin psykisk og fysisk sundhed og dermed forebygge symptomer og opnå bedre livskvalitet i sin recovery proces. Dette vil have en sundhedsfremmende virkning at Camilla opnår viden og handlekompetencer til at kunne håndtere sin sygdom bedste muligt.