# data[].attributes.body
A = Affolter-konceptet

Støtte borgeren i at genfinde de informationer om bevægelser, der er lagret i hjernen.

B = Bobath-konceptet

Udgangspunkt i de naturlige bevægemønstre, den raske krop har, og i, at vores hjerne altid er i stand til at lære nyt.

C = Coombes-konceptet

Forbedre borgerens funktioner i ansigt, mund og svælg og normalisere hans ansigtsmotorik.

Jeg har valgt at dyrke ned i Affolter-konceptet.

# data[].attributes.body
Tommy har fortsat behov for både kognitiv og motorisk træning, da hans slagtilfælde har efterladt ham med kognitive udfordringer (hukommelse, opmærksomhed, planlægning) og motoriske problemer (højresidig hemiparese).

# data[].attributes.body
A = Affolters koncept handler barns sansemotoriske og kognitive udvikling. Her snakker man om de sanseindtryk, et barn får gennem omgivelserne, er væsentlige for deres læring, udvikling og evne til at udføre aktiviteter. Det bruges til at borgeren som har fået en hjerneskade skal igen indlære de funktioner, som vedkommende har mistet pga. den neurologiske skade igennem den læringsprocess.

Principperne:

Indlæring af nye funktioner

Når en Tommy skal indlære nye færdigheder og funktioner, sker det ved at forstærke indtryk fra kroppen, især fra følesansen og led- og muskelsansen. Det kan hjælpe vi med at gentage at han skal op stå så den bevægelse til sidst bliver automatiseret.

Indlæring af almindelige daglige aktiviteter

Da Tommy har fået en skade i hjernen, kan han få problemer med at opfatte og fortolke de sanseindtryk, han får fra kroppen vha. føle- og bevægesanserne (kaldes perceptuelle og sensomotoriske vanskeligheder) Skaden i hjernen gør, at hjernen ikke forstår de sanseindtryk, den får, og derfor kan den heller ikke sende de rigtige signaler tilbage til kroppen. Og derfor er Tommy´s evne til at udføre og planlægge de aktiviteter nedsat. Man ikke altid se at en borger har disse problemer, derfor er det ofte et usynlig/skjult handicap.

Borgeren skal kende målet med aktiviteten

Det er vigtigt at han kender målet med aktiviteten. F.eks skal han forstå, at målet med guidning i personlig pleje er, at han igen selvstændigt kan klare at vaske sig.

At genindlære ADL-aktiviteter vha. kropslig guidning

Affolters koncept kan bruges til at guide Tommy i ADL-aktiviteter vha. kropslig guidning. Det vil sige at den mundtlige guidning være minimal og gøre visuel, for ikke at overstimulere hans hjerne med for mange sanseindtryk.

Kropslig guidning i praksis

Her skal Tommy mærker sin krop, og så genindlærer de daglige aktiviteter, da han få taktile stimuli (informationer fra følesansen) og kinæstetiske stimuli (informationer fra bevægesansen) ved f.eks at tage tandbørsten og mærke hvor hans krop stopper. Disse informationer bliver lagret i hjernen, og det hjælper ham til selvstændigt at kunne udføre aktiviteten næste gang. På den måde oplever han en sammenhængen mellem kroppen, bevægelser og genstande.

Brug få ord

Undgå at tale ellers brug kun få ord. Tommy kan blive forstyrret, hvis man taler samtidigt, da han også stimuleret sin høresans, og dermed skal hans hjerne bearbejde endnu flere sanseindtryk på en gang og det kan derfor være svært for ham ved at koncentrere sig.

Hvor, hvordan og hvor ofte?

Brug altid guidning i naturlige omgivelser, f.eks når han skal guides at forbedre frokost er det ude i køkkenet til middagstid.

Samt skal man være opmærksom på at guide begge sider af Tommy krop, hvis kun guider den ene side, vil hjernen ikke opfatte sanseinformationerne som naturlige.

Spejling

Spejling er en anden metode til at hjælpe Tommy med indlæring af nye aktiviteter og til at vedligeholde hans kendte aktiviteter. Hvis han f.eks ikke forstår beskeden "at børste tænder", kan man selv udføre bevægelsen, som om du selv børster tænder, på den måde kan han spejle sig i mig, og han får derved nemmere ved at forstå og udføre handlingen.

# data[].attributes.headline
Hvem vil du samarbejde med og hvem har ansvar for hvad? 

# data[].attributes.subject
Hvem vil du samarbejde med og hvem har ansvar for hvad? 

# data[].attributes.body
1. Fysioterapeut: Har ansvar for at planlægge og følge op på Tommys motoriske træning, vurdere hans funktionelle behov og sikre, at han får den nødvendige støtte til at forbedre sin bevægelighed.

2. Ergoterapeut: Har ansvar for at vurdere Tommys funktion i dagligdagen, rådgive om hjælpemidler og boligtilpasning, samt støtte i kognitive træningsøvelser og planlægning af aktiviteter.

3. Ernæringsterapeut: Ansvarlig for at sikre, at Tommy får tilstrækkelig ernæring, rådgive om overgang fra sondeernæring til almindelig kost, og monitorere hans ernæringsstatus.

4. Psykolog/socialrådgiver: Har ansvar for at støtte Tommy psykisk og hjælpe ham med at håndtere de følelsesmæssige udfordringer ved at leve med de ændringer, slagtilfældet har medført. Socialrådgiveren kan også hjælpe med koordinering af praktisk støtte i hjemmet.

5. SSA: Har ansvar for at hjælpe Tommy med daglige ADL-funktion og aktiviteter og hans rehabiliteringsplan, samt støtte ham med at gennemføre øvelser og træning. De skal også sikre, at Tommy har de rette hjælpemidler i hjemmet og hjælpe/støtte med medicinadministration og dispencering.

# data[].attributes.body
1. Neurorehabilitering efter Stroke – Patientens vej -gennem systemet. Hvad er SSA’s rolle i rehabiliteringen?

Neurorehabilitering efter slagtilfælde skal fokuserer på at genoptræne og støtte borgere i at genvinde deres funktioner, samt skal det tilpasses efter deres eventuelle permanente skader. Rehabiliteringen starter hurtigt efter slagtilfaldet, og målet er at genopbygge/opbygge borgerens funktioner.

SSA´eren skal støtte borgerens daglige liv gennem mobilisering, personlig pleje og måltider altså ADL-funktioner. SSA´eren skal observerer og videre giv/dokumenter borgerens fremgang til det tværfaglige team og man arbejder tæt sammen med fysioterapeuter og ergoterapeuter for at understøtte daglige ADL-funktioner.

2. Afasi – Hvad er det for noget? Hvad skal du vide som SSA? Hvordan støtter SSA den afasiramte borger i rehabiliteringen.

Afasi er en kommunikationsforstyrrelse, som påvirker evnen til at tale, forstå tale, læse og skrive. Afasi kan variere fra mild til svær. Afasi opstår, når en person har fået en hjerneskade, typisk efter et slagtilfælde.

SSA´eren skal støtte i kommunikationen ved at bruge enkle sætninger, gentage information og anvende alternative kommunikationsmetoder som tegn, billeder eller piktogrammer. SSA´eren kan også hjælpe med at opretholde sociale forbindelser og motivation for at kommunikere.

3. Affolter – Hvad er det for noget? Hvordan kan du bruge det som SSA? ADL-guidning.

Affolter-metoden er en tilgang, hvor en person med nedsatte motoriske funktioner får fysisk støtte og guidning under udførelsen ADL-aktiviteter. Fokus er på at give borgeren den nødvendige støtte, så de kan udføre ADL-aktiviteter selvstændigt og så blive gradvist blive mere uafhængige.

SSA´erens rolle er at bruge affolter-metoden til at guide borgeren i daglige ADL-aktiviteter. Det handler om at give fysisk støtte, men samtidligt give borgeren mulighed for at deltage aktivt i aktiviteterne, så de kan opbygge færdigheder og dermed øge selvstændigheden.

4. Bobath - Hvad er det for noget? Hvordan kan du bruge det som SSA? Guide til lejring, og løsning af spasticitet.

Bobath-konceptet er en behandlingsmetode, der fokuserer på at forbedre motoriske funktioner efter hjerneskader som slagtilfælde. Det handler om at hjælpe borgeren med at bevæge sig på en måde, der undgår spasticitet og fremmer normal bevægelse.

SSA´erens skal støtte ved korrekt lejring af borgeren for at undgå spasticitet og hjælpe med passiv bevægelse, som kan forbedre deres motoriske færdigheder. SSA´eren kan også assistere med øvelser, der hjælper borgeren med at lære at bevæge sig bedre og lettere.

5. Coombes - Hvad er det for noget? Hvordan kan du bruge det som SSA? Guide til mundstimulation.

Coombes-metoden fokuserer på mundstimulation og er en behandlingsmetode, der anvendes til at støtte borger, som har nedsat funktion i mund og ansigt.

SSA´eren skal hjælpe borgeren med at forbedre mundmotorikken gennem lette stimuleringsteknikker som berøring og tryk på kinderne, læberne og tungen. Dette kan hjælpe med at forbedre borgerens tygge- og spiseevnen, samt tale.

6. Skjulte Handicaps – Højresidig. Udvælg typiske problematik og forklar hvordan man arbejder rehabiliterende for at mindske disse.

Skjulte handicaps ved højresidig skade kan omfatte problemer med rum-retnings forestyrrelse opmærksomhed, og kognitiv funktion. Borgeren kan have svært ved at planlægge/udføre daglige aktiviteter og kan udvise apati eller koncentrationsbesvær.

SSA´eren kan hjælpe med at skabe struktur og støtte daglige rutiner. Det kan inkludere at bruge påmindelser, skabe visuelle støttesystemer og hjælpe med at organisere aktiviteter, så borgeren har lettere ved at følge med.

7. Skjulte Handicaps – Venstresidig. Udvælg typiske problematik og forklar hvordan man arbejder rehabiliterende for at mindske disse.

Skjulte handicaps ved venstresidig skade kan indebære motoriske vanskeligheder (f.eks. nedsat kraft i højre side af kroppen), samt kognitive og sproglige problemer som apraxi (vanskeligheder med at udføre handlinger).

SSA´eren kan støtte borgeren med motoriske øvelser og hjælpe med at stimulere borgerens mentale færdigheder. Dette kan være at støtte den fysiske træning, hjælpe med kommunikation og tilpasse aktiviteter til borgerens niveau.

# data[].attributes.body
Smart mål 1: Efter aftale med Tommy, skal han om 6 uger selvstændigt kan forberede et måltid uden påmindelser fra andre.

Smart mål 2: Efter aftale med Tommy, skal han inden for 1 måned kunne tage strømper selvstændigt.

# data[].attributes.body
Tommy vil få daglig støtte til at forbedre hukommelse og opmærksomhed. SSA´eren skal igennem træning i de 6 uger bruge tjeklister og påmindelser til at hjælpe med planlægning og organisering.

Fysioterapeuten vil arbejde med Tommy på at forbedre hans motoriske funktioner, især på den højre side af kroppen, som er påvirket af hemiparesen. Træningen vil fokusere på styrkelse af muskulaturen, forbedring af balance, koordination og mobilitet. SSA´eren vil efter oplæring af fysioterapeuten, stå for støtte i de daglige øvelser ved at assistere Tommy i træningen, hjælpe ham med at udføre øvelserne korrekt og gradvist reducere støtten, så Tommy kan blive mere selvstændig, så han kan forberede et måltid selvstændigt uden påmindelser inden for 6 uger.

Ernæringsterapeuten følger op på sondeernæringen og arbejder på overgangen til almindelig mad. SSA´eren giver psykisk støtte for at holde Tommy motiveret og tryg.

# data[].attributes.body
Tommy´s mulig forløb kunne se sådan ud og opdeles i følgende faser:

1. Hjemmebesøg og vurdering

Efter udskrivelsen kan et hjemmebesøg af fysioterapeut og ergoterapeut planlægges for at vurdere Tommys fysiske og kognitive behov i hjemmet. Dette indholder også vurdering og tilpasning af hans bolig (Hjælpemidler, ramper, sikre gangveje) og planlægning af ADL-aktiviteter.

2. Fortsat træning i hjemmet

Tommy skal fortsætte sin motoriske træning med fysioterapi/ergoterapeuten hjemme ved Tommy eller på et træningscenter. Træningen kan bestå af daglige øvelser og opfølgningsbesøg hver uge.

3. Ernæringsopfølgning

Ernæringsterapeuten vil følge op på Tommy´s ernæringsbehov og sikre, at hans kost er passende i forhold til hans nuværende tilstand, og at han kan spise sikkert, hvis han f.eks overgår fra sondeernæring.

4. Psykisk støtte

Psykolog eller socialrådgiver kan tilbyde samtaler for at støtte Tommy med at håndtere de sociale og følelsesmæssige udfordringer, der kan opstå i forbindelse med hans nye livssituation, så han forsat opnår livskvalitet.

5. Opfølgning

Regelmæssige opfølgningsbesøg med fysioterapeut, ergoterapeut og ernæringsterapeut vil sikre, at Tommy fortsat udvikler sig både funktionsmæssigt og kognitivt og sikre at han får den støtte, han har brug for efter hans behov, da dette skal være en individuel vurdering, da det skal være meningsfuldt for ham, så han bedst mestrer hans nye livsstil bedst muligt.

SSA´eren vil sørge for daglig støtte i hjemmet og hjælpe Tommy med at nå sine mål i rehabiliteringen.