# data[].attributes.body
Biedrība "Latvijas Zaļā Josta" ir izstrādājusi un izdevusi vairākas informatīvi izglītojošas grāmatas, kas sniedz ieskatu problēmās un risinājumos, kas saistītas ar cilvēku radīto sadzīves atkritumu ietekmi uz pašu dzīves un apkārtējās vides kvalitāti. Tās uzdod jautājumus un atbild uz tiem, tās ļauj labāk izprast, ko mēs katrs varam darīt vai nedarīt, lai ietekmētu, uzlabotu vai vismaz nepasliktinātu vidi, kurā dzīvojam.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SIA „Zaļā josta" vides izglītības materiālu mērķis ir aktualizēt jautājumu par sadzīves atkritumu ietekmi uz apkārtējo vidi, izglītot iedzīvotājus par atkritumu pārstrādi otrreizējās izejvielās un to pielietojumu, kā arī rosināt ikvienu Latvijas iedzīvotāju būt sociāli aktīvam un rīkoties videi draudzīgi, mudinot uz šādu rīcību savus radus un draugus.
Mājaslapā publicētos vides izglītības materiālus ikviens interesents ir tiesīgs bez maksas izmantot un lejupielādēt personīgai lietošanai un vides izglītības pasākumu organizēšanai mācību iestādēs. Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz SIA „Zaļā josta" obligāta. Pieejamos vides izglītības materiālus bez maksas var iegūt mūsu birojā Mūkusalas ielā 41b, Rīgā, darba dienās no plkst. 9:00 - 16:00. Pirms tam lūgums obligāti savu vizīti saskaņot, zvanot pa tālruni 67808112 vai 67808320.

# data[].attributes.attachment_link.description
SIA „Zaļā josta" vides izglītības materiālu mērķis ir aktualizēt jautājumu par sadzīves atkritumu ietekmi uz apkārtējo vidi, izglītot iedzīvotājus par atkritumu pārstrādi otrreizējās izejvielās un to pielietojumu, kā arī rosināt ikvienu Latvijas iedzīvotāju būt sociāli aktīvam un rīkoties videi draudzīgi, mudinot uz šādu rīcību savus radus un draugus.

# data[].attributes.headline
Aktualizējot un darot zināmu informāciju sabiedrībai par klimata krīzes sekām, cilvēkiem radīsies apziņa par klimata krīzi, kura ietekmē ikvienu pasaules iedzīvotāju. Draudu apzināšanās būs kā motivācija mainīt savu rīcību attiecībā uz vides saglabāšanu.

# data[].attributes.subject
Aktualizējot un darot zināmu informāciju sabiedrībai par klimata krīzes sekām, cilvēkiem radīsies apziņa par klimata krīzi, kura ietekmē ikvienu pasaules iedzīvotāju. Draudu apzināšanās būs kā motivācija mainīt savu rīcību attiecībā uz vides saglabāšanu.

# data[].attributes.headline
Ir iespēja, ka vides izglītība neieinteresēs pietiekami daudz cilvēku un tādēļ problēmu apzināšanās sabiedrībā var ieilgt.

# data[].attributes.subject
Ir iespēja, ka vides izglītība neieinteresēs pietiekami daudz cilvēku un tādēļ problēmu apzināšanās sabiedrībā var ieilgt.

# data[].attributes.headline
Vides izglītības ietvaros tiks iegūtas zināšanas un izpratne par vidi un vides aizsardzības problēmām, izkoptas vides aizsardzības problēmu risināšanai nepieciešamās prasmes un iemaņas, kā arī attīstīta atbildīga attieksme un motivācija aizsargāt vidi. 

# data[].attributes.subject
Vides izglītības ietvaros tiks iegūtas zināšanas un izpratne par vidi un vides aizsardzības problēmām, izkoptas vides aizsardzības problēmu risināšanai nepieciešamās prasmes un iemaņas, kā arī attīstīta atbildīga attieksme un motivācija aizsargāt vidi. 

# data[].attributes.headline
Jāaktualizē vides izglītība - tas ir viens no veidiem, kā skaidrot vides aizsardzības jautājumus un panākt augstāku vides apziņas līmeni sabiedrības vidū.

# data[].attributes.subject
Jāaktualizē vides izglītība - tas ir viens no veidiem, kā skaidrot vides aizsardzības jautājumus un panākt augstāku vides apziņas līmeni sabiedrības vidū.

# data[].attributes.body
Domājot par nozīmīgāko klimata pārmaiņu radītājiu - atkritumu samazināšanu tika izveidots pirmais beziepakojuma veikals Latvijā. Iepērkoties tādos veikalos, cilvēki saudzē dabu, jo nerada atkritumus, ietaupa naudu, jo iepakojuma izmaksas veido līdz pat 40% no preces vērtības.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mēs dzīvojam daudz ātrākā tempā, nekā to darīja mūsu senči. Turklāt tam ir blaknes: bieži vien mēs skrienam un neredzam, ka graujam visu sev apkārt. Mēs esam laimīgi, ka dzīvojam tik tīrā valstī kā Latvija, līdz ar to daudzi no mums nemaz neaizdomājas par to, cik liela problēma patiesībā ir atkritumi. Tāpat daudzi uzskata, ka viņu individuālajam ieguldījumam nav lielas nozīmes, un gaida problēmas risinājumu no valsts administratīvā aparāta.

Kā es izlēmu iet šo ceļu? Agrāk biju pieradusi skriet, bet, kad pieteicās bērniņš un dzīve sniedza iespēju apstāties, es beidzot sāku skatīties apkārt un iedziļināties tajā, kas patiesi ir būtisks. Tā radās iekšēja nepieciešamība mainīt sevi, vēlāk arī ietekmēt pasauli sev apkārt - jo es ticu, ka mana rīcība un balss spēj ietekmēt pasauli, kaut daļu no tās. Rezultātā radās „Burka" - Latvijā pirmais beziepakojuma preču veikals.

Mēs esam par dzīvi, kas ir brīva no izšķērdībām un piesārņojuma, pret liekiem resursu un finanšu tēriņiem, dodot priekšroku ilgtspējīgai attīstībai, videi draudzīgam un ētiskam patēriņam un dzīvesveidam.

Marija, beziepakojuma preču veikala "Burka" dibinātāja

# data[].attributes.attachment_link.title
Preces bez iepakojuma | Beziepakojuma preču veikala "Burka"

# data[].attributes.attachment_link.description
Mēs dzīvojam daudz ātrākā tempā, nekā to darīja mūsu senči. Turklāt tam ir blaknes: bieži vien mēs skrienam un neredzam, ka graujam visu sev apkārt. Mēs esam laimīgi, ka dzīvojam tik tīrā valstī kā Latvija, līdz ar to daudzi no mums nemaz neaizdomājas par to, cik liela problēma patiesībā ir atkritumi.

# data[].attributes.headline
Daudzi uzskata, ka viņu individuālajam ieguldījumam nav lielas nozīmes, un gaida problēmas risinājumu no valsts administratīvā aparāta, taču ir jāsāk ar savu ikdienu un dzīvesveidu, piemēram iepērkoties beziepakojuma veikalos, šķirojot atkritumus un aktualizējot vides problēmas. Tikai kopīgiem spēkiem varam uzlabot klimata krīzes situāciju.

# data[].attributes.subject
Daudzi uzskata, ka viņu individuālajam ieguldījumam nav lielas nozīmes, un gaida problēmas risinājumu no valsts administratīvā aparāta, taču ir jāsāk ar savu ikdienu un dzīvesveidu, piemēram iepērkoties beziepakojuma veikalos, šķirojot atkritumus un aktualizējot vides problēmas. Tikai kopīgiem spēkiem varam uzlabot klimata krīzes situāciju.

# data[].attributes.headline
Ir vērts uzlabot atkritumu apsaimniekošanas sistēmu neskatoties uz izmaksām, jo mums nav otras planētas, uz kuru mēs varam pārvākties, tāpēc tagad ir jārīkojas efektīvi, lai neitralizētu atkritumu radītās sekas.

# data[].attributes.subject
Ir vērts uzlabot atkritumu apsaimniekošanas sistēmu neskatoties uz izmaksām, jo mums nav otras planētas, uz kuru mēs varam pārvākties, tāpēc tagad ir jārīkojas efektīvi, lai neitralizētu atkritumu radītās sekas.

# data[].attributes.headline
Apmēram 10 % no kopējā atkritumu apjoma Eiropā ir sadzīves atkritumi, kuru sastāvā ir, piemēram, iepakojums. Ne visus produktus un preces, kas tiek pārdotas veikalos var uzglabāt bez iepakojuma sanitāru apstākļu dēļ vai produkta uzglabāšanas nosacījumu dēļ.

# data[].attributes.subject
Apmēram 10 % no kopējā atkritumu apjoma Eiropā ir sadzīves atkritumi, kuru sastāvā ir, piemēram, iepakojums. Ne visus produktus un preces, kas tiek pārdotas veikalos var uzglabāt bez iepakojuma sanitāru apstākļu dēļ vai produkta uzglabāšanas nosacījumu dēļ.

# data[].attributes.headline
Samazinoties atkritumiem, tiks samazināts metāns, kas rodas atkritumu poligonos un ir ļoti spēcīga siltumnīcefekta gāze, kas ietekmē klimata pārmaiņas. 

# data[].attributes.subject
Samazinoties atkritumiem, tiks samazināts metāns, kas rodas atkritumu poligonos un ir ļoti spēcīga siltumnīcefekta gāze, kas ietekmē klimata pārmaiņas. 

# data[].attributes.headline
Lai novērstu atkritumu radītās sekas uz klimata ietekmi, ir jāsamazina atkritumu daudzums.

# data[].attributes.subject
Lai novērstu atkritumu radītās sekas uz klimata ietekmi, ir jāsamazina atkritumu daudzums.

# data[].attributes.headline
Lai šķirotu un pārstrādātu atkritumus, vajadzīgs cilvēku darba spēks. Izveidotā atkritumu sistēma radīs jaunas darba vietas. 

# data[].attributes.subject
Lai šķirotu un pārstrādātu atkritumus, vajadzīgs cilvēku darba spēks. Izveidotā atkritumu sistēma radīs jaunas darba vietas. 

# data[].attributes.headline
Atkritumu apsaimniekošana rada izdevumus. Ir dārgi izveidot atkritumu savākšanas, šķirošanas un pārstrādes infrastruktūru, noalgot darbiniekus.

# data[].attributes.subject
Atkritumu apsaimniekošana rada izdevumus. Ir dārgi izveidot atkritumu savākšanas, šķirošanas un pārstrādes infrastruktūru, noalgot darbiniekus.

# data[].attributes.body
Slikta atkritumu apsaimniekošana veicina klimata pārmaiņas un gaisa piesārņojumu, kā arī tieši ietekmē daudzas ekosistēmas un sugas.
Daudzās valstīs lielākā daļa sadzīves atkritumu ir virtuves un dārza atkritumi. Ja šie atkritumi tiek šķiroti, tos var izmantot enerģijas reģenerācijai vai mēslojumam. Anaerobā sadalīšana ir atkritumu apsaimniekošanas metode, kas paredz bioloģiskos atkritumus nodot, lai tie bioloģiski sadalītos, kā tas notiek atkritumu poligonos, bet kontrolētos apstākļos. Anaerobās sadalīšanās rezultātā veidojas biogāze un atlikumi, ko var izmantot kā mēslojumu, līdzīgi kā kompostu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eiropā tiek radīts liels atkritumu apjoms: pārtikas un dārzniecības atkritumi, celtniecības un ēku nojaukšanas, raktuvju un rūpniecības atkritumi, kā arī dūņas, veci televizori un automašīnas, izlietotas baterijas, plastmasas maisiņi, papīrs, sanitārie atkritumi, novalkāts apģērbs, nolietotas mēbeles un daudz citu preču.

Atkritumu daudzums ir cieši saistīts ar patēriņa un ražošanas paradumiem. Vēl viens izaicinājums ir lielais nevajadzīgo preču skaits tirgū. Demogrāfiskās izmaiņas, piemēram, vienas personas mājsaimniecību skaita pieaugums, arī ietekmē kopējo atkritumu daudzumu (piemēram, preces mazākos iepakojumos).

Atkritumi un to pārstrādes veidi (tostarp nelikumīgi) ir ļoti dažādi, un tāpēc ir grūti pilnībā novērtēt atkritumu daudzumu un atrašanās vietu. Ir pieejami dati par visiem atkritumu veidiem, tomēr tie ne vienmēr ir ticami.

Cik daudz atkritumu tiek radīts?

ES Vides datu centrs atkritumu apsaimniekošanai apkopo datus par atkritumiem Eiropā. 2010. gadā 29 Eiropas valstīs (t. i., ES 28 un Norvēģijā) apmēram 60 % atkritumu bija minerālu atkritumi un augsne, kas radušies galvenokārt celtniecības, ēku nojaukšanas vai derīgo izrakteņu ieguves rezultātā. Metāls, papīrs, kartons, koks, ķīmiskie un medicīniskie atkritumi, kā arī dzīvnieku un augu izcelsmes atkritumi veido 2-4 % no kopējā atkritumu apjoma.

Apmēram 10 % no kopējā atkritumu apjoma Eiropā ir sadzīves atkritumi - atkritumi, kas galvenokārt rodas mājsaimniecībās, un mazāk - nelielos uzņēmumos un sabiedriskās ēkās, kā skolas un slimnīcas.

Eiropas Vides aģentūras (EVA) 33 dalībvalstīs 2012. gadā tika saražots 481 kg sadzīves atkritumu uz vienu iedzīvotāju. Pēc 2007. gada atkritumu apjoms mazliet samazinājās, ko daļēji var skaidrot ar ekonomikas krīzi, kas Eiropu ietekmējusi kopš 2008. gada.

Uz pareizā ceļa - intensīvāka atkritumu pārstrāde, mazāk atkritumu poligonos

Zināmā mērā vides veselības uzlabošanās ir saistīta ar nelielu sadzīves atkritumu samazinājumu ES. Tomēr atkritumu joprojām ir ļoti daudz, un tāpēc būtiska nozīme ir atkritumu apsaimniekošanai.

Kopumā ES pārstrādā arvien vairāk atkritumu un samazinās atkritumu poligonos nogādāto atkritumu apjoms. ES 27 pārstrādāto vai kompostēto sadzīves atkritumu daudzums ir palielinājies no 31 % 2004. gadā līdz 41 % 2012. gadā.

Neskatoties uz šiem sasniegumiem, starp valstīm joprojām ir lielas atšķirības. Piemēram, Vācijā, Zviedrijā un Šveicē atkritumu poligonos nogādā mazāk nekā 2 % sadzīves atkritumu, bet Horvātijā, Latvijā un Maltā atkritumu poligonos nogādā vairāk nekā 90 % sadzīves atkritumu. Vairumā valstu, kur atkritumu poligonos nogādā mazāk sadzīves atkritumu, atkritumus vairāk pārstrādā vai sadedzina - abos gadījumos vairāk nekā 30 % sadzīves atkritumu.

ES tiesību akti izvirza augstus mērķus

Izmaiņas atkritumu apsaimniekošanas jomā ir cieši saistītas ar Kopienas tiesību aktiem par atkritumiem. Galvenais regulējums šajā jomā ir Atkritumu pamatdirektīva (WFD). Tajā ir noteikta atkritumu apsaimniekošanas hierarhija: atkritumu rašanās novēršana, otrreizēja izmantošana, pārstrāde, reģenerācija un noglabāšana atkritumu poligonā. Pamatdirektīvas mērķis ir pēc iespējas samazināt atkritumu veidošanos, izmantot atkritumus kā resursu un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nogādā atkritumu poligonos.

Atkritumu pamatdirektīvā un citās ES direktīvās atkritumu apsaimniekošanas jomā (par atkritumu poligoniem, nolietotiem transportlīdzekļiem un elektroierīcēm, baterijām, iepakojumu u. c.) ir noteikti konkrēti mērķi. Piemēram, līdz 2020. gadam katrai ES dalībvalstij ir jāpārstrādā puse attiecīgajā valstī radīto sadzīves atkritumu; līdz 2016. gadam ir jāsavāc 45 % izlietotās baterijas; līdz 2020. gadam ir jāpārstrādā vai jānodod reģenerācijai 70 % nebīstamie celtniecības un ēku nojaukšanas atkritumi (pēc svara).

ES dalībvalstis var piemērot atšķirīgas pieejas, lai sasniegtu mērķus atkritumu apsaimniekošanas jomā. Dažas pieejas ir veiksmīgākas par pārējām. Piemēram, atkritumu poligonos noglabāto atkritumu daudzumu efektīvi varētu samazināt, piemērojot nodokļus, ja veiksmīgi izstrādāta to piemērošanas sistēma. Efektīvs pasākums ir arī lielākas atbildības noteikšana ražotājiem, kas paredz ražotāja pienākumu pieņemt preces pēc to izmantošanas laika beigām.

Gaisa piesārņojums, klimata pārmaiņas, augsnes un ūdens piesārņojums...

Slikta atkritumu apsaimniekošana veicina klimata pārmaiņas un gaisa piesārņojumu, kā arī tieši ietekmē daudzas ekosistēmas un sugas.

Atkritumu poligonos, kā pēdējā pieturas punktā atkritumu apsaimniekošanas hierarhijā, veidojas metāns, kas ir ļoti spēcīga siltumnīcefekta gāze un ietekmē klimata pārmaiņas. Metānu veido mikroorganismi, kas atkritumu poligonos veidojas no bioloģiski noārdāmiem atkritumiem, piemēram, pārtikas, papīra un dārza atkritumiem. Atkarībā no tā būvniecības veida var tikt piesārņota arī augsne un ūdens.

Pēc atkritumu savākšanas tos transportē un apstrādā. Transportēšanas laikā atmosfērā nonāk oglekļa dioksīds, kas ir visizplatītākā siltumnīcefekta gāze, kā arī gaisa piesārņotāji, tostarp cietās daļiņas.

Daļu atkritumu var sadedzināt vai pārstrādāt. Atkritumu veidoto enerģiju var izmantot siltuma vai elektrības ražošanā, un ar to var aizstāt enerģiju, kas ražota, izmantojot akmeņogles vai citu kurināmo. Tādējādi atkritumu reģenerācija var palīdzēt samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.

Pārstrāde var palīdzēt vēl vairāk samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un citas emisijas. Jaunu materiālu vietā izmantojot pārstrādātus materiālus, mazāk jāiegūst vai jāražo jauni materiāli.

Atkritumi ietekmē ekosistēmas un mūsu veselību

Dažas ekosistēmas, piemēram, jūras un piekrastes ekosistēmas, var ļoti ietekmēt slikta atkritumu apsaimniekošana vai piesārņojums. Jūru piesārņojošie atkritumi rada arvien lielākas bažas, turklāt ne tikai estētisku iemeslu dēļ - daudzus jūras dzīvniekus nopietni apdraud risks sapīties atkritumos vai aizrīties ar tiem.

Turklāt atkritumi vidi ietekmē arī netiešā veidā. Nepārstrādāti atkritumi vai atkritumi, kas nav nodoti reģenerācijai, rada izejvielu un citu resursu zaudējumus citos patēriņa ķēdes posmos, t. i., ražošanas, transporta un patēriņa jomā. Dzīves cikla posmos ietekme uz vidi ir daudz lielāka nekā tikai atkritumu apsaimniekošanas posmā.

Atkritumi dažādos veidos tieši vai netieši ietekmē cilvēku veselību un labklājību - metāns veicina klimata pārmaiņas, gaisa piesārņotāji nokļūst atmosfērā, tiek piesārņots saldūdens, labība aug piesārņotā augsnē, un zivis norij toksiskas vielas, kas pēc tam nokļūst mūsu šķīvjos...

Būtiska nozīme ir arī nelikumīgām darbībām, piemēram, atkritumu nelikumīgai izgāšanai, sadedzināšanai vai eksportēšanai, tomēr ir grūti noteikt šādu darbību kopējo apmēru vai ietekmi.

Ekonomisks zaudējums un apsaimniekošanas izmaksas

Atkritumi rada arī zaudējumus ekonomikai un slogu sabiedrībai. Darbaspēks un citi resursi (zeme, enerģija utt.), ko izmanto ieguves, ražošanas, izplatīšanas un patēriņa posmos, arī iet zudumā, ja atlikumi tiek nodoti atkritumos.

Turklāt atkritumu apsaimniekošana rada izdevumus. Ir dārgi izveidot atkritumu savākšanas, šķirošanas un pārstrādes infrastruktūru, tomēr, kad tā ir izveidota, tā var radīt ieņēmumus un darbavietas.

Atkritumi ir pasaules līmeņa problēma, kas ir saistīta ar eksportu un importu. Preces, ko patērē vai ražo Eiropas valstīs, var radīt atkritumus jebkur. Dažreiz atkritumi kļūst par preci, ko likumīgi vai nelikumīgi tirgo starptautiskajā tirgū.

Atkritumi kā resurss

Kā būtu, ja atkritumus varētu izmantot kā resursu un tādējādi samazināt jaunu izejmateriālu ieguves apmēru? Ja tiktu iegūts mazāk izejmateriālu un izmantoti esošie materiāli, tas palīdzētu mazināt nelabvēlīgu ietekmi dažos patēriņa ķēdes posmos. Šajā kontekstā neizmantoti atkritumi arī var radīt zaudējumus.

Viens no galvenajiem ES Ceļveža par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā mērķiem ir līdz 2020. gadam panākt atkritumu kā resursa izmantošanu. Šajā ceļvedī ir arī uzsvērts, cik svarīgi ir nodrošināt kvalitatīvu pārstrādi, likvidēt atkritumu poligonus, enerģijas reģenerācijā izmantot tikai nepārstrādājamus materiālus un nepieļaut atkritumu nelikumīgu tirdzniecību.

Tas ir iespējams! Daudzās valstīs lielākā daļa sadzīves atkritumu ir virtuves un dārza atkritumi. Ja šie atkritumi tiek šķiroti, tos var izmantot enerģijas reģenerācijai vai mēslojumam. Anaerobā sadalīšana ir atkritumu apsaimniekošanas metode, kas paredz bioloģiskos atkritumus nodot, lai tie bioloģiski sadalītos, kā tas notiek atkritumu poligonos, bet kontrolētos apstākļos. Anaerobās sadalīšanās rezultātā veidojas biogāze un atlikumi, ko var izmantot kā mēslojumu, līdzīgi kā kompostu.

EVA 2011. gada pētījumā tika noskaidrots, kādi ir iespējamie ieguvumi, labāk apsaimniekojot sadzīves atkritumus. Secinājumi ir pārsteidzoši. Uzlabojot sadzīves atkritumu apsaimniekošanu, no 1995. līdz 2008. gadam ievērojami samazinājās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas galvenokārt ir saistīts ar mazākām metāna emisijām atkritumu poligonos un emisijām, kuras neveidojās, jo atkritumi tika pārstrādāti. Ja līdz 2020. gadam visas valstis pilnībā sasniegs Direktīvas par atkritumu poligoniem mērķus, varētu ierobežot vēl 62 miljonus tonnu CO2, kas atbilst siltumnīcefekta gāzu emisijām aprites ciklā, un tas būtu nozīmīgs ieguldījums ES klimata pārmaiņu mazināšanas centienos.

Cīņa ar atkritumiem sākas ar to rašanās novēršanu

Iespējamais ieguvums ir milzīgs, un tas var veicināt ES pāreju uz aprites ekonomiku, kad nekas netiek izmantots nelietderīgi. Īstenojot pasākumus, kas ir augstāk atkritumu apsaimniekošanas hierarhijā, uzlabotos situācija vides aizsardzības jomā pat tajās valstīs, kur daudz atkritumu pārstrādā vai nodod reģenerācijai.

Diemžēl pašreizējās ražošanas un patēriņa sistēmas neparedz daudzas iespējas novērst atkritumu rašanos un samazināt atkritumus. Sākot ar produkta noformējumu un iepakojumu un beidzot ar materiālu izvēli, visa vērtības veidošanas ķēde jāpārveido tā, lai atkritumi neveidotos un atlikumus pēc viena procesa varētu izmantot kā resursu citā procesā.

Īstenojot pasākumus, kas ir augstāk atkritumu apsaimniekošanas hierarhijā, ir jāpiedalās visiem iesaistītajiem dalībniekiem: patērētājiem, ražotājiem, politikas veidotājiem, vietējām iestādēm, atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumiem un citiem dalībniekiem. Patērētāji, kuri vēlas šķirot mājsaimniecību sadzīves atkritumus, to var tikai tad, ja ir pieejama attiecīgā infrastruktūra. Tāpat - pašvaldības var efektīvi pārstrādāt atkritumus tikai tad, ja mājsaimniecības šķiro sadzīves atkritumus.

Izvēlētie atkritumu apsaimniekošanas pasākumi noteiks to, vai atkritumi arī turpmāk būs problēma vai resurss.

# data[].attributes.attachment_link.description
Atkritumi nav tikai vides problēma, bet arī zaudējums ekonomikai. Eiropas iedzīvotāji vidēji saražo 481 kg sadzīves atkritumu gadā. Arvien vairāk šo atkritumu pārstrādā vai kompostē un arvien mazāk nonāk atkritumu poligonos. Kā būtu iespējams mainīt ražošanu un patēriņu, lai atkritumu būtu arvien mazāk, bet esošie tiktu izmantoti kā resurss?

# data[].attributes.headline
Uzlabot atkritumu apsaimniekošanas sistēmu tādējādi radot iespēju šķirot atkritumus, kas veicina anaerobo sadalīšanos kā veidā tiek ietaupīti resursi.

# data[].attributes.subject
Uzlabot atkritumu apsaimniekošanas sistēmu tādējādi radot iespēju šķirot atkritumus, kas veicina anaerobo sadalīšanos kā veidā tiek ietaupīti resursi.

# data[].attributes.body
Aptaujā, kur jautājumi tika uzdoti Eiropas Savienības iedzīvotājiem tika noskaidrots, ka Eiropas Savienības iedzīvotāji klimata problēmu atzīst par vienu no nopietnākajām problēmām pasaulē (93% respondentu uzskata, ka tā ir nopietna problēma, savukārt 78% respondentu uzskata, ka tā ir ļoti nopietna problēma).

# data[].attributes.attachment_link.description
In spite of the COVID-19 pandemic, Europeans remain very concerned about climate change and support action across the EU to tackle it, according...

# data[].attributes.body
Eiropas Savienības viens no mērķiem ir: stimulēt "zaļo" darbavietu radīšanu un turpināt Eiropas Savienības jau iepriekš sasniegto - siltumnīcas efekta gāzu emisiju samazināšanu - vienlaikus attīstot Eiropas Savienības ekonomiku.
Otrais Eiropas Savienības mērķis: mudināt starptautiskos partnerus palielināt centienus ierobežot globālās temperatūras pieaugumu līdz 1,5°C un izvairīties no vissmagākajām klimata pārmaiņu sekām.

# data[].attributes.attachment_link.description
With the 2030 Climate Target Plan, the Commission proposes to raise the EU's ambition on reducing greenhouse gas emissions to at least 55% below 1990 levels by 2030. This is a substantial increase compared to the existing target upwards from the previous target of at least 40%.

# data[].attributes.body
Eiropas Savienības mērķis ir līdz 2050. gadam kļūt par pirmo klimatneitrālo pasaules daļu. Tas nozīmē, ka 9 gadu laikā ES valstīm jāsamazina siltumnīcas efekta gāzu emisijas par vismaz 55%, salīdzinot ar 1990. gada līmeni. Līdz ar to izmaiņas gaidāmas klimata, enerģētikas, transporta un nodokļu politikā.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uzņēmējus satrauc, ka Latvijā katra ministrija atbild par savu jomu un trūkst viena atbildīgā, kas koordinēs sarežģīto procesu - Eiropas Zaļā kursa ieviešanu.

Lauksaimnieku saražotā produkcija kļūs dārgāka

„Eiropas Zaļais kurss uzlabos ES iedzīvotāju un nākamo paaudžu veselību, nodrošinot tīru gaisu un ūdeni, veselīgu augsni un bioloģisko daudzveidību, veselīgu un cenu ziņā pieejamu pārtiku" - tas ir citāts no Eiropas Komisijas (EK) mājaslapas. ''Zemnieku saeimas'' valdes priekšsēdētāja vietniece Maira Dzelzkalēja-Burmistre skaidro, ka Zaļā kursa ieviešana lauksaimniecībā būs saistīta arī ar ražošanas samazināšanos.

"Zaļā kursa ietvaros paredzēti ierobežojumi, piemēram, mēslojuma mazināšana. Ja nav augu aizsardzības līdzekļu, tad augi slimo, daudz mazāka raža un daudz vairāk produktu aiziet bojā jau uzglabāšanas laikā, un tās nākotnes tendences tādas arī ir, ka saražotās produkcijas būs mazāk un tā būs dārgāka."

"Ja mēs gribam celt ražošanas standartus, ar to vienkārši ir jārēķinās. Tas ietver dažādas lietas - gan tehnika ir pamazām jānomaina, gan tehnoloģijas, ar ko mēs strādājam. Daļa saimniecību pāries uz tiešo sēju, bez aršanas tehnoloģijām. Daudz vairāk jāaudzē tauriņzieži."

"Latvijā tas ir liels izaicinājums, kur tos likt, jo mums ir maz dzīvnieku. Mēs varētu audzēt āboliņu, lucernu un tādējādi piesaistīt augsnei slāpekli, kas palīdzētu kompensēt to mēslojuma samazinājumu, bet mums lopu Latvijā ir maz, nav, kam to āboliņu izbarot. Varbūt mūsu nākotne ir zirņi un pupas, tad jāattīsta jauni produkti un jāiemācās izaudzēt šos kultūraugus."

Neskaidrība par kūdras nozares nākotni

Izaicinājumu saistībā ar Zaļā kursa ieviešanu lauksaimniecībā ir gana daudz. Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras (LTRK) valdes loceklis Jānis Lielpēteris stāsta, ka arī citu nozaru uzņēmējiem neskaidrību ir daudz un būtu labi, ja viena atbildīgā organizācija spētu apvienot visas šajā procesā iesaistītās ministrijas.

„Protams, ir diezgan liela neskaidrība visā, kas saistās ar zemes izmantošanu gan mežsaimniecībā, gan lauksaimniecībā, ir jātransformē šīs nozares.

Esam dzirdējuši arī ļoti radikālus viedokļus, ka atsevišķas nozares varētu tikt iznīcinātas, tā pati kūdras ražošana un tās izmantošana par kurināmo. Skaidrs, ka šī Zaļā kursa tēma skars ļoti plašu loku, sākot no transporta, turpinot ar enerģētiku, pavisam noteikti arī nodokļu politiku."

"Tur var būt gan pozitīvie ieguvumi kopējā Latvijas uzņēmējdarbības vidē, attīstot jaunus biznesa virzienus, bet tai pašā laikā, ja šī politika no valsts puses netiks koordinēta caurspīdīgi, saprotami un paredzami, tad mēs riskējam ar to, ka mums nāksies vienkārši tos ES klimata mērķus ķert. Un pēc tam tas nāks ar negatīviem atsitieniem pa mūsu ekonomiku, gan ceļot nodokļus, gan droši vien citos veidos."

"Tā kā ir ļoti svarīgi, lai Latvija kā valsts būtu ar skaidru redzējumu par to, kā mēs izmantosim šos piedāvātos instrumentus, kas nāks pakotnē ar kārtējām prasībām vides mērķu sasniegšanai, lai šis valsts kopējais virziens būtu skaidrs un arī loģisks no valsts ekonomiskās attīstības viedokļa."

Jāražo produkti ar augstāku pievienoto vērtību

Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra padomnieks Madars Lasmanis stāsta, ka šobrīd izveidota ministriju koordinācija darba grupa un tiks veidota arī nozaru ekspertu darba grupa.

„Transports, lauksaimniecība un enerģētika, kur ir lielākie izaicinājumi, ir katra atbildīgā ministrija. Mēs kā VARAM mēģinām visus savest kopā un skaidrot, kā tad ir jāvirzās. Ministrs plāno šogad izveidot arī nozaru ekspertu darba grupu, kurā pulcēt arī visas sabiedriskās organizācijas, lai zinātu, kas notiek nozarēs, kas ir aktuāls. Jau diezgan skaidri nospraustie mērķi un grafiks, kurā gadā kas notiks un, lai to sasniegtu, ir virkne mājasdarbu, kas katrai ministrijai jāpaveic."

Lasmanis arī skaidro, kā Eiropas Zaļais kurss ietekmēs reģionu attīstību.

„No nākamā gada iedzīvotājiem būs pieejami daļēji subsidēti elektroauto, pašvaldībām būs pieejami risinājumi sava transporta tīkla uzlabošanai, elektroautomobiļus dodot prioritāti skolēnu pārvadājumiem. Tai skaitā reģionos būs pieejams finansējums uzņēmējiem, lai esošās ražotnes padarītu energoefektīvākas un radītu kādus jaunus produktus."

"No graudiem, rapša, koka vai kūdras Zaļā kursa ietvaros mēs gaidām, ka šie produkti transformēsies par augstākas pievienotās vērtības produktiem. Paradumu maiņa ir gana grūta, un tas ir kaut kādu neērtību kopums, kas, visticamāk, sagaida gan uzņēmējus, gan iedzīvotājus, realizējot 10 gados Zaļā kursa uzdevumus."

Eiropas Zaļo kursu finansēs no ES budžeta septiņiem gadiem, kā arī piešķirot vienu trešdaļu no 1,8 triljonus eiro lielajām investīcijām atveseļošanas plānā.

Kļūda rakstā?

Iezīmējiet tekstu un spiediet Ctrl+Enter, lai nosūtītu labojamo teksta fragmentu redaktoram!

Iezīmējiet tekstu un spiediet uz Ziņot par kļūdu pogas, lai nosūtītu labojamo teksta fragmentu redaktoram!

# data[].attributes.attachment_link.title
Eiropas Zaļais kurss būs liels izaicinājums gan Latvijas uzņēmējiem, gan politiķiem

# data[].attributes.attachment_link.description
Uzņēmējus satrauc, ka Latvijā katra ministrija atbild par savu jomu un trūkst viena atbildīgā, kas koordinēs sarežģīto procesu - Eiropas Zaļā kursa ieviešanu. „Eiropas Zaļais kurss uzlabos ES iedzīvotāju un nākamo paaudžu veselību, nodrošinot tīru gaisu un ūdeni, veselīgu augsni un bioloģisko daudzveidību, veselīgu un cenu ziņā pieejamu pārtiku" - tas ir citāts no Eiropas Komisijas (EK) mājaslapas.

# data[].attributes.headline
Kādā veidā Eiropas Savienība visefektīvāk varētu rast risinājumu problēmām, kas saistītas ar atkritumu šķirošanu un apsaimniekošanu?

# data[].attributes.subject
Kādā veidā Eiropas Savienība visefektīvāk varētu rast risinājumu problēmām, kas saistītas ar atkritumu šķirošanu un apsaimniekošanu?