# data[].attributes.location_name
פשמישל, פולין

# data[].attributes.headline
פשמישל, פולין

# data[].attributes.subject
פשמישל, פולין

# data[].attributes.location_name
טבריה, ישראל

# data[].attributes.headline
תחנה 7 ואחרונה: טבריה, ישראל - קבר הרמב"ם

# data[].attributes.subject
תחנה 7 ואחרונה: טבריה, ישראל - קבר הרמב"ם

# data[].attributes.body
הגענו  לתחנה הסופית בסיפור חייו של הרמב"ם, שעליו נאמר "ממשה עד משה לא קם כמשה".  איש אשכולות וגאון של ממש - פילוסוף, מדען, רופא, חוקר ומנהיג, מומחה בלוגיקה, מתמטיקאי, אסטרונום, פיזיקאי ומחבר ספרי ההלכה, פילוסופיה ורפואה.

הרמב"ם נפטר בפוסטאט בשנת 1204, בגיל 66.  לפי המסורת ביקש הרמב"ם "אל נא תקברוני במצרים",  ולכן הועלתה גופתו ממצרים לטבריה, ובה עומד ציון שמקובל כמקום קבורתו.
(חידה - מי עוד במסורת היהודית ביקש "אל נא תקברוני במצרים" ולכן הועלו עצמותיו לארץ ישראל?)

בתמונה: קבר הרמב"ם בשנות ה-50. רוצים לדעת איך נראה הקבר היום? לחצו כאן. מה דעתכם על הקבר כיום? האם הוא משקף את האדם אותו הכרנו? כתבו תשובותיכם בתגובות.

# data[].attributes.headline
תחנה 6: פוסטאט, מצרים

# data[].attributes.subject
תחנה 6: פוסטאט, מצרים

# data[].attributes.body
לאחר כחמשה חודשים בלבד בישראל, החליט הרמב"ם לעבור למצרים, שם היה מרכז יהודי משמעותי.
בפוסטאט (קהיר העתיקה) הוכתר הרמב"ם כרב הראשי ליהודי מצרים, שם גם נולד בנו אברהם, בהיותו בן 48.

הרמב"ם למד רפואה במשך שנים והפך לרופא הטוב במצרים והיה אף רופאו האישי של הסולטאן המצרי.
הוא טיפל בכולם: יהודים ולא-יהודים, עשירים ועניים כאחד:
"לא אגיע, ואני מתרעב, ואמצא האכסדראות כולן מלאות גויים, בהם חשוב ובלתי חשוב, ושופטים ושוטרים... ואצא לרפאותם ולכתוב להם, לא יסור הנכנס והיוצא פעמים עד הלילה, ולפעמים, באמונת התורה, עד שתי שעות מן הלילה. ואספר להם ואני שוכב פרקדן מרוב העיפות" (איגרות עמ' תקנ).

לצד עיסוק זה, שמילא את כל יומו, כתב הרמב"ם את ספריו רבי ההשפעה:
"משנה תורה" (שנקרא גם "היד החזקה" על שם י"ד=14 כרכיו) ונחשב ה"ויקיפדיה" של ההלכה.

"מורה נבוכים" - ספר פילוסופיה מהמשמעותיים ביותר, שנועד ליישב את הסתירה בין אמונה למדע, ובין התורה לפילוסופיה היונית.
לספר קמו מתנגדים רבים שלא קיבלו בעין יפה שילוב אמיתות מהפילוסופיה היונית עם המסורת היהודית.
לחצו כאן כדי לצפות במערכון  של "היהודים באים" על ההתנגדות לספר.

אז בואו נעשה סדר: כתבו בתגובות את כל המקצועות בהם עסק הרמב"ם.
בתמונה: ציר הזמנים בחיי הרמב"ם (כדאי ללחוץ עליה כדי להגדילה).

# data[].attributes.headline
תחנה 5: ביקור בחברון ומערת המכפלה

# data[].attributes.subject
תחנה 5: ביקור בחברון ומערת המכפלה

# data[].attributes.body
על ביקורו בחברון כותב הרמב"ם בכתביו:
ובאחד בשבת, ט' בחודש חשוון יצאתי מירושלים לחברון, לנשק קברי אבותי במערה... ושני ימים אלו... נדרתי שיהיו יום טוב ותפילה ושמחה לה' לאכילה ולשתייה... וכשם שזכיתי וראיתי בחורבנה כך אזכה אני וכל ישראל לראות בנחמתה, אמן. "

"לנשק קברי אבותיי במערה" - בדקו וכתבו בתגובות -  מי קבור במערת המכפלה, על פי המסורת?

# data[].attributes.location_name
ירושלים, ישראל

# data[].attributes.headline
תחנה 4: ביקור בירושלים, ישראל

# data[].attributes.subject
תחנה 4: ביקור בירושלים, ישראל

# data[].attributes.body
חמישה חדשים לאחר העלייה לארץ ביקרו הרמב"ם, אביו ורבי יפת בירושלים ושהו שם שלושה ימים: "יצאנו מעכו לעלות לירושלים תחת סכנה, ונכנסתי לבית הגדול והקדוש והתפללתי בו, ביום חמישי, ששה ימים לירח מרחשון".
יש סוברים ש"הבית הגדול והקדוש" הוא הר הבית, אך אחרים טוענים שמדובר בבית כנסת בירושלים.

שימו לב שירושלים במאה ה-12 הייתה תחת שליטת הצלבנים (ראו בתמונה).
מכאן המשיכו הרמב"ם ומשפחתו לחברון, בואו ונמשיך איתם.

# data[].attributes.body
בגיל 30 הפליגו הרמב"ם ומשפחתו אל עכו  שבארץ ישראל, בה ניסו להתאקלם.
הנדודים באותה תקופה היו מסוכנים, כך מתאר הרמב"ם את עלייתו לארץ:
"בליל אחד בשבת בארבעה ימים לחודש אייר נכנסתי לים, וביום שבת, עשירי לאייר שנת תתקכ"ה עמד עלינו נחשול שבים לטבענו והיה זעף גדול בים, ונדרתי עלי: שני ימים אלו אצום בהם ואתענה בהם.. בליל אחד בשבת, ג' ימים לירח סיוון, יצאתי מן הים בשלום ובאתי לעכו ונצלתי מן השמד והגענו לארץ ישראל. יום זה נדרתי שיהיה יום ששון ושמחה...".

הקהילה היהודית בעכו הייתה בימים ההם מהגדולות בארץ ישראל, וקיבלה בכבוד רב את משפחת הרמב"ם.

בתמונה: מפת ישראל שצייר הרמב"ם שנמצאה באחד מכתביו.

אז מה אתם חושבים - הרמב"ם ישאר בארץ ישראל או ימשיך לנדוד? בואו ונראה בתחנות הבאות...

# data[].attributes.attachment_link.title
מפת הרמבם ארץ ישראל.PNG

# data[].attributes.headline
תחנה 2: פאס, מרוקו

# data[].attributes.subject
תחנה 2: פאס, מרוקו

# data[].attributes.body
לאחר מסע נדודים שארך כעשר שנים, התיישבה המשפחה פה, בעיר פאס שבמרוקו, אך גם מכאן נאלצה להימלט לאחר 5 שנים בלבד...

בעקבות רשמי תקופה זו הרמב"ם כותב את איגרת השמד . באיגרת זו דן הרמב"ם בתגובה היהודית הראויה לתופעת השמד במרוקו ובספרד, שהוא עצמו חווה. האיגרת נכתבה כתגובה למאמר שכתב חכם אלמוני, אשר יצא בחריפות כנגד אותם שלא עמדו בשמד וקיבלו בפיהם את הדת האיסלמית. הרמב"ם יצא נגדו בחריפות, וקבע שהאנוסים שנאלצו להתאסלם למראית עין כדי להציל את חייהם, אין דינם כדין עובדי עבודה זרה, ולא חל עליהם הכלל של ייהרג ואל יעבור.

יש הטוענים שבתקופה זו הרמב"ם עצמו התאסלם על מנת להציל את חייו והמשיך לקיים את המצוות היהודיות בסתר, אך הנושא עדין במחלוקת לגבי אמיתותו...
אז מה אתם חושבים - התאסלם או לא? קראו את המאמר בקישור הבא וכתבו בתגובות מה דעתכם בדילמה: להתאסלם או למות?
תוכלו גם להגיב לתשובות חבריכם.

# data[].attributes.location_name
קורדובה, ספרד

# data[].attributes.headline
תחנה 1: קורדובה, ספרד

# data[].attributes.subject
תחנה 1: קורדובה, ספרד

# data[].attributes.body
כאן נולד הרמב"ם, בשנת 1135.
למרות שמרבית חייו חי במצרים הוא כונה גם "הספרדי" או "האנדלוסי", על שם חבל הארץ בדרום ספרד ממנו הגיע.
לחצו כאן כדי לראות את הפסל המפורסם של הרמב"ם, הנמצא בשכונת היהודים העתיקה שבקורדובה.

בהיותו בן 10 בלבד נאלצו הרמב"ם ומשפחתו לברוח מקורדובה, בעקבות פלישתם של אל-מֻוַוחִידוּן (כובשים מוסלמיים בֶּרְבֵּרִים שהגיעו מצפון אפריקה) ורדיפתם את יהודי האזור.

משימה: צפו בסרטון, וכתבו בתגובות דבר אחד שגיליתם על הרמב"ם (שימו לב לא לחזור על דברים שנכתבו כבר...),

לאחר מכן המשיכו לתחנה הבאה: פאס שבמרוקו (עקבו אחר הקו המקווקו היוצא מתחנה זאת)

# data[].attributes.attachment_link.title
חדשות מהעבר יהדות המזרח - הרמב"ם