# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЯ.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЯ.

# data[].attributes.body
СКРИНЬКА ЖАНРІВ СИМФОНІЧНОЇ МУЗИКИ
ШАНОВНІ!
Всі наші мандри будуть відбуватися до концертної зали ФІЛАРМОНІЇ...
У якій МИ разом познайомимося із музикою:
УВЕРТЮРИ
СИМФОНІЇ
КОНЦЕРТУ
Симфонічної СЮЇТИ
Симфонічної ПОЕМИ
Симфонічних ВАРІАЦІЙ
Лунає, як завжди "грізно", але РАЗОМ - МИ ВСЕ ПОДОЛАЄМО!!!
Та для початку - визначимося із тим, що таке  "СИМФОНІЧНА МУЗИКА" (стор.167 підручника) та яку музику, як жанр, маємо називати "СИМФОНІЯ"?! (стор. 168 підручника)
А тепер - мандруємо до  ФІЛАРМОНІЇ...
Але спочатку - іще трішечки історії та відомостей (НЕ забудьте відвідати ВІКІПЕДІЮ за посиланням нижче) про КОМПОЗИТОРА, який написав свою відому на весь світ СИМФОНІЮ № 5, у якій "...доля стукає у двері!..." А от, як саме "стукає" - ви послухаєте самі на самому початку Першої частини (а всього частин - пам'ятаєте, скільки?!... Правильно! СОНАТИ, КОНЦЕРТИ, СИМФОНІЇ мають, за правило - ТРИ-ЧОТИРИ Частини...) П'ЯТА Симфонія БЕТХОВЕНА має їх - аж ЧОТИРИ!!!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Симфония № 5 до минор, соч. 67, написанная Людвигом ван Бетховеном в 1804- 1808 годах, - одно из самых знаменитых и популярных произведений классической музыки и одна из наиболее часто исполняемых симфоний. Впервые исполненная в 1808 году в Вене, симфония вскоре приобрела репутацию выдающегося произведения. Э. Т. А. Гофман назвал симфонию "одним из самых значительных произведений эпохи". Сам Бетховен говорил о главном мотиве первой части симфонии: "Так судьба стучится в дверь".

Главным и легко узнаваемым элементом первой части симфонии является двойной мотив из четырёх тактов:

Симфония, и особенно начинающий её мотив (известный также как "мотив судьбы", "тема судьбы"), стали настолько широко известны, что их элементы проникли во множество произведений, от классических до популярной культуры разных жанров, в кино, телевидение и т. д. Она стала одним из символов классической музыки.

Пятая симфония, в частности, известна тем, что подготовительный период ее создания был долог. Первые наброски симфонии датируются 1804 годом, сразу после окончания работы автора над Третьей симфонией. Однако Бетховен неоднократно прерывал свою работу над Пятой для подготовки других сочинений, включая первый вариант оперы " Фиделио", Сонату № 23 ( Аппассионату), три струнных квартета, скрипичный и фортепианный концерты и Четвёртую симфонию. Окончательная доработка Пятой симфонии проводилась в 1807-1808 параллельно с Шестой симфонией, а премьера обеих состоялась на одном и том же концерте.

В это время Бетховену было 35-38 лет, его жизнь осложнялась прогрессирующей глухотой. В окружающем мире это время было отмечено наполеоновскими войнами, политическим беспорядком в Австрии и оккупацией Вены наполеоновскими войсками в 1805 году.

Бетховен посвятил симфонию двум своим покровителям - князю Ф. Й. фон Лобковицу и графу А. К. Разумовскому. Посвящение было напечатано в первом издании произведения в апреле 1809 года.

Первое публичное исполнение Пятой симфонии состоялось 22 декабря 1808 года в венском " Театр ан дер Вин" на громадном концерте- бенефисе, целиком состоявшем из премьер произведений Бетховена под управлением самого автора. В программе значились две симфонии, которые исполнялись в порядке, обратном их нынешним номерам: Пятая нумеровалась как № 6, а Шестая - как № 5. Программа включала в себя:

1. Симфонию № 6 (Пасторальную);

2. Арию "О, изменник" ("Ah, perfido"), Op. 65;

3. Части Kyrie и Gloria из Мессы до мажор;

4. Концерт для фортепиано с оркестром № 4 (в исполнении самого Бетховена);

1. Пятую симфонию (значилась в программе как "Большая симфония до минор");

2. Части Sanctus и Benedictus из Мессы до мажор;

3. Хоральную фантазию.

Премьера была неудачной. Концерт длился четыре часа - с 18:30 до 22:30. В зале царил холод, публика устала от массы нового материала, и в начале второго отделения вряд ли могла полноценно воспринимать любое произведение, тем более такое новаторское, как Пятая симфония. Первоначально планировалось завершить вечер симфонией до минор, но Бетховен, справедливо опасаясь, что и слушатели, и оркестранты будут утомлены, просто добавил после неё ещё несколько произведений, чтобы она не была последней. Репетиций было недостаточно, и качество исполнения оставляло желать лучшего (исполняя в конце Хоральную фантазию, музыканты допустили ошибку, в результате чего её пришлось начать сначала, таким образом ещё больше удлинив концерт).

Ученик Бетховена, пианист и музыкальный педагог Карл Черни и бременский капельмейстер В. К. Мюллер независимо друг от друга считали, что тему Пятой симфонии Бетховен взял, подражая крику известной лесной птицы, под которой подразумевалась овсянка обыкновенная, распространённая в европейских средних широтах и обитавшая, в частности, в венском парке Пратер, где обычно гулял Бетховен.

Произведение состоит из четырёх частей:

1. Allegro con brio (сонатное allegro, до минор)

2. Andante con moto (двойные вариации, ля бемоль мажор)

3. Scherzo. Allegro (до минор)

4. Allegro (финал, сонатная форма, до мажор)

III и IV части исполняются без перерыва.

# data[].attributes.attachment_link.title
Симфония № 5 (Бетховен)

# data[].attributes.attachment_link.description
Симфония № 5 до минор , соч. 67, написанная Людвигом ван Бетховеном в 1804- 1808 годах, - одно из самых знаменитых и популярных произведений классической музыки и одна из наиболее часто исполняемых симфоний. Впервые исполненная в 1808 году в Вене, симфония вскоре приобрела репутацию выдающегося произведения. Э. Т. А.

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЯ.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЯ.

# data[].attributes.body
Перша ЗУПИНКА "Філармонічна"!
СЛУХАЄМО - П'ЯТУ Симфонію Людвіга ван БЕТХОВЕНА

# data[].attributes.attachment_link.title
Ludvig Van Beethoven (1770-1827) - Symphony #5 Бетховен - Симфония №5

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЯ. Вольфганг Амадеус МОЦАРТ. СИМФОНІЯ № 40.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЯ. Вольфганг Амадеус МОЦАРТ. СИМФОНІЯ № 40.

# data[].attributes.body
Друга ФІЛАРМОНІЧНА Зупинка...
На цій Зупинці у філармонічній Залі на нас чекає музика ГЕНІАЛЬНОГО МОЦАРТА!!!...
Та написана ним Симфонія № 40!
І слухаючи ЦЮ Симфонію, ви зрозумієте - наскільки вони РІЗНІ, ці два компрозитори...
Хоча, обидва - німці, та й жили - майже в один і той самий час...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анатолий Мохонько

# data[].attributes.attachment_link.title
Моцарт Симфония №40  Часть 1

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЯ. 

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЯ. 

# data[].attributes.body
Про Моцарта та його Симфонію № 40...
Станція - "Інформаційна".
Трішечки історії з Вікіпедії...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Симфония № 40 Соль минор, K.550 ― одно из наиболее популярных произведений композитора Вольфганга Амадея Моцарта. Произведение завершено 31 июля 1788 года, три недели спустя после симфонии № 39. В 1791, незадолго до своей смерти, композитор создал её вторую редакцию, добавив в музыку кларнет.

В состав оркестра симфонии (в последней редакции) входит флейта, два гобоя, два кларнета, два фагота, две валторны, первые и вторые скрипки, альты, виолончели и контрабасы.

Симфония представляет собой классический сонатно-симфонический цикл. В ней четыре части:

Первая, вторая и четвёртая части написаны в сонатной форме, третья ― в сложной трёхчастной форме с трио.

Первая часть, в размере 4/4, начинается гармоническими фигурациями у альтов, поддержанными виолончелями и контрабасами, вслед за которыми у скрипок проводится главная партия:

Музыка первой части отмечена влиянием фольклора. В частности, тема, очень близкая главной партии, звучит в танце чочек, популярном у жителей Сербии. "В самом этом факте, вообще говоря, нет ничего удивительного, - пишет Ю. А. Кремлёв, - поскольку славянский фольклор играл в музыкальном фонде венских интонаций серьезную роль".

Медленная вторая часть в тональности ми-бемоль мажор и в размере 6/8.

Третья часть (менуэт), в тональности соль минор, имеет размер 3/4. Крайние разделы, в подвижном темпе со сложным ритмическим письмом, контрастируют со средним разделом (трио), написанным в одноимённой тональности соль мажор, где в более спокойном темпе происходит перекличка групп струнных и духовых (без кларнетов).

Финал симфонии написан в тональности соль минор, размер 4/4.

Исполнительский состав несколько отличается от других симфоний Моцарта. В оригинальной, написанной в 1788 году, кларнеты были заменены гобоями, а трубы и литавры вовсе не использовались.

# data[].attributes.attachment_link.title
Симфония № 40 (Моцарт)

# data[].attributes.attachment_link.description
Симфония № 40 Соль минор, K.550 ― одно из наиболее популярных произведений композитора Вольфганга Амадея Моцарта. Произведение завершено 31 июля 1788 года, три недели спустя после симфонии № 39. В 1791, незадолго до своей смерти, композитор создал её вторую редакцию, добавив в музыку кларнет.

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЯ. ЗАВДАННЯ

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЯ. ЗАВДАННЯ

# data[].attributes.body
СТАНЦІЯ - Творча...
ЗУПИНКА - ТВОРЧИЙ ПРОЕКТ

ТВОРЧЕ Завдання!!!
Після прослуханої музики двох симфоній Бетховена та Моцарта зробити ПОРІВНЯЛЬНИЙ АНАЛІЗ у вигляді Творчого Проекту "Я - Режисер"!
Спробуй уявити себе режисером художнього фільму з невеличким сюжетом, характер та зміст якого відповідав та співпадав би з прослуханою РІЗНОХАРАКТЕРНОЮ Музикою ОБОХ КОМПОЗИТОРІВ!
ПРИНЦИП - СПІВСТАВЛЕННЯ Різного...
Можеж добрати різнохарактерних Героїв...
Або ж - співставити два контрастних за емоціями сюжети...

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. УВЕРТЮРА.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. УВЕРТЮРА.

# data[].attributes.body
Станція - УВЕРТЮРА
ШАНОВНІ!
Для початку, робимо Зупинку "Інформаційну" на Станції Підручника, на стор. № 172-175...
Зосередьтесь на тому, що Симфонічна музика на ПОЧАТКУ свого народження у КЛАСИЧНОМУ Мистецтві з'явилася, як Інструментальний СУПРОВІД до ОПЕР та БАЛЕТІВ...
Згодом, ВСТУПИ до Опер (музику, що лунала перед сценічною дією) почали називати - "Симфонія"!...

А - ще згодом, завдячуючи оперним реформам ГЛЮКА (це - композитор, якщо хтось не зрозумів, або - не згадав), Крістофа Вілібальда Глюка, УВЕРТЮРА вже стала ТЕМАТИЧНО єдиною з ОПЕРОЮ... Тобто в ній ЛУНАЛИ всі мелодії-"теми", які згодом СЛУХАЧІ чули під час ПЕРЕГЛЯДУ...
Тобто, вступ перед переглядом  - почали називати "УВЕРТЮРА", а окремий симфонічний твір, народжений увертюрою - "СИМФОНІЯ"!
Підручник - можете вже НЕ читати, я вам - все пояснила!!!...
А тепер - СЛУХАЄМО...
(гортаємо далі "віконця" цієї "дошки" - вниз...

# data[].attributes.headline
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. УВЕРТЮРА.

# data[].attributes.subject
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. УВЕРТЮРА.

# data[].attributes.body
ФІЛАРМОНІЧНА Зупинка на СТАНЦІЇ Увертюри
Володимир Дашкевич. Увертюра до кінофільму "ПРИГОДИ ШЕРЛОКА ХОЛМСА та ДОКТОРА ВАТСОНА"...
Саме - так!!! Ви - НЕ ослухалися... УВЕРТЮРА!!! В сучасному КИНОМИСТЕЦТВІ!...

# data[].attributes.attachment_link.title
В. Дашкевич-тема из к\ф " Приключения Шерлока Холмса и доктора Ватсона"

# data[].attributes.headline
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. УВЕРТЮРА.

# data[].attributes.subject
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. УВЕРТЮРА.

# data[].attributes.body
Іще одна ФІЛАРМОНІЧНА Зупинка на Станції УВЕРТЮРИ....
ГЕОРГІЙ СВИРИДОВ. Оркестрова увертюра до фільму "Час, уперед!"
ГЕНІАЛЬНИЙ  РАДЯНСЬКИЙ  Композитор, якому вдалося музикою створити ефект імітації та звуконаслідування - подій, в тому числі БУДІВНИЦТВА Магнітогорського металургійного комбінату...
Ця КОНЦЕРТНА УВЕРТЮРА  -  частинка СЮЇТИ у ФОРМІ УВЕРТЮРИ...
Музика з фільму М.Швейцера за сюжетом романа В.Катаєва "Час - вперед!"

# data[].attributes.attachment_link.title
Г.В.Свиридов - "Время, вперед!"

# data[].attributes.headline
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. УВЕРТЮРА. ЗАВДАННЯ.

# data[].attributes.subject
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. УВЕРТЮРА. ЗАВДАННЯ.

# data[].attributes.body
Станція - ТВОРЧА
Зупинка - ТВОРЧИЙ ПРОЕКТ
ЗАВДАННЯ Проекту - віднайти в інтернеті уривки з ПОПУЛЯРНИХ Оперних (чи БАЛЕТНИХ) УВЕРТЮР...
У НАШУ Групу у Вайбері - НАДАТИ Посилання до цих відео, із зазначенням ПРІЗВИЩА Композитора та НАЗВИ Опери чи БАЛЕТУ...

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної музики. КОНЦЕРТ.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної музики. КОНЦЕРТ.

# data[].attributes.body
Станція - КОНЦЕРТ
Знайте - це МОЯ УЛЮБЛЕНА Станція!...
А значить тут живуть композитори, музику яких я можу слухати годинами... ШОПЕН, РАХМАНІНОВ, СЕН-САНС, ЧАЙКОВСЬКИЙ, ГРІГ...
Навіть не зможу одразу й сказати, чия музика мені ближче до душі...
Мабуть - розпочну з Едварда ГРІГА...

Зупинимося у концертній залі філармонії, де у виконанні складу, про який ми неодноразово з вами розмовляли,  лунають неперевершені ліричні мелодії...
За посиланням нижче - просто послухайте цю музику...
Та інших!..
Тому - мандруймо далі філармонічними станціями...

# data[].attributes.attachment_link.title
Артур Рубинштейн. Григ. Фортепианный концерт  Ля минор, опус.16.

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної музики. КОНЦЕРТ.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної музики. КОНЦЕРТ.

# data[].attributes.body
Едвард Гріг. Той самий  Концерт ля мінор, але в іншому виконанні...
У вас є можливість, вже одного разу послухавши цю музику, за другим разом - зробити невеличкий порівняльний аналіз...
Тут ви почуєте - більш сучасне виконання...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Дніпропетровська академія музики ім. М. Глінки

# data[].attributes.attachment_link.title
Эдвард Григ. Концерт для фортепиано с оркестром ля минор - Edvard Grieg. Piano concerto in a minor

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної музики. КОНЦЕРТ.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної музики. КОНЦЕРТ.

# data[].attributes.body
Каміль Сен-Санс. КОНЦЕРТ № 2. ТРЕТЯ частина...
І ТРЕТЯ частина, мені особисто - подобається більше, ніж Перша...
Там, де є бурхливість, динамічність, рухливість та енергійність у музиці - то моє...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Екатерина Мечетина

# data[].attributes.attachment_link.title
Камиль Сен-Санс.  Концерт №2  для фортепиано с оркестром. 3 часть. Солистка - Екатерина Мечетина.

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної музики. КОНЦЕРТ.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної музики. КОНЦЕРТ.

# data[].attributes.body
РАХМАНІНОВ. Концерт №2...
Видатний російський композитор 19-20 ст.
Грає - славетний Ван Кліберн (американець)...

# data[].attributes.attachment_link.title
Рахманинов, Концерт № 2 для фортепиано - Ван Клиберн

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної музики. КОНЦЕРТ.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної музики. КОНЦЕРТ.

# data[].attributes.body
Чайковський. КОНЦЕРТ № 1. Перша частина...
Відома на весь світ музика!...
Особливо за радянських часів, коли вона лунала майже у кожному РАГСі, випереджаючи за популярністю - навіть так званий  "Весільний Марш Мендельсона"!!!.. Під цю музику "молодята" - йшли у нове, "щасливе" життя!!..
І саме - під цю, саме - у щасливе!...

# data[].attributes.attachment_link.title
П. И. Чайковский. Концерт для фортепиано с оркестром № 1, часть I. Андрей Гугнин

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. КОНЦЕРТ.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. КОНЦЕРТ.

# data[].attributes.body
Станція - ІНФОРМАЦІЙНА...
Ви, сподіваюся на це, прослухали - багато, запропонованих мною, концертів відомих, геніальних композиторів ...
Тепер можемо  -  зупинитися у ТИШІ!...
На Станції - "Інформаційна!"
Зупинка на цій Станції допоможе нам розібратися з історією появи КОНЦЕРТУ як ЖАНРУ...
Зосередьтесь, будь-ласка, на цій думці!!!
Як МУЗИЧНОГО ЖАНРУ!!!!!.....
А НЕ просто - як захід на сцені, де виконуватися може будь-яка музика!...
КРОКУЄМО - на сторінку № 178 - 179.
У ЗОШИТ - ВИПИСУЄМО все, що стосується історії КОНЦЕРТУ(символ "ДОЛОНЬКА",стор.178)
Можете додати інформації - з ВІКІПЕДІЇ!!!
А головне, запам'ятайте, СИНОНІМ Жанру "КОНЦЕРТ" -  слово "ЗМАГАННЯ"!!!
Виконавський процес, коли із музикою СИМФОНІЧНОГО Оркестру - ЗМАГАЄТЬСЯ своєю музикою ОДИН, СОЛЬНИЙ музичний інструмент!...

# data[].attributes.headline
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. КОНЦЕРТ. ЗАВДАННЯ.

# data[].attributes.subject
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. КОНЦЕРТ. ЗАВДАННЯ.

# data[].attributes.body
Станція - ТВОРЧА
Зупинка - ТВОРЧИЙ ПРОЕКТ

Чайковський. Концерт № 1. Фінал. (Третя частина)
Послухайте, будь-ласка, наостанок, ще два фрагменти...
Чайковського  ви раніше послухали -  Першу частину Першого концерту...
А тепер - ТРЕТЮ частину того самого Концерту № 1...

ЗАВДАННЯ № 1 Проекту - створити МАЛЮНОК  на ту музику, яку Чайковський використав у ФІНАЛІ КОНЦЕРТУ № 1.
Йдеться -  про українську народну пісню "Вийди, вийди, Іванку!"

Завданням № 2 Проекту буде - віднайти в Інтернеті цю пісню та надати посилання...

ЗАВДАННЯМ № 3 Проекту буде - віднайти в Інтернеті інформацію про життя Чайковського та відповісти на ПИТАННЯ "Чому Петро Чайковський так часто відвідував ту частину, на ті часи, Російської імперії, де лунали - українська мова та українські пісні?!...  І що зараз зветься - Україною!? "

# data[].attributes.attachment_link.title
С. Рихтер (фильм 1958 г.) - финал первого концерта Чайковского

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СЮЇТА.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СЮЇТА.

# data[].attributes.body
Станція - СИМФОНІЧНА СЮЇТА, інформаційна!
Для того, щоб зрозуміти сутність стандартів класичної музики, треба розмовляти про декілька моментів...

ПО-ПЕРШЕ!
Зосередьтесь на тому, що Симфонічна музика на ПОЧАТКУ свого народження у КЛАСИЧНОМУ Мистецтві з'явилася, як Інструментальний СУПРОВІД до ОПЕР та БАЛЕТІВ...
Згодом, ВСТУПИ до Опер (музику, що лунала перед сценічною дією) почали називати - "Симфонія"!...

А - ще згодом, завдячуючи оперним реформам ГЛЮКА (це - композитор, якщо хтось не зрозумів, або - не згадав), Крістофа Вілібальда Глюка, УВЕРТЮРА вже стала ТЕМАТИЧНО єдиною з ОПЕРОЮ... Тобто в ній ЛУНАЛИ всі мелодії-"теми", які згодом СЛУХАЧІ чули під час ПЕРЕГЛЯДУ...
Тобто, ВСТУП перед переглядом  - почали називати "УВЕРТЮРА", а окремий симфонічний твір, народжений Увертюрою - "СИМФОНІЯ"!

ПО-ДРУГЕ!
Сторінка № 198 ПІДРУЧНИКА заглибить вас у часи народження СЮЇТИ, як ЖАНРУ Музичного Мистецтва та у подальшу історію її розвитку...

На жаль, в підручнику немає жодного слова про те, що сюїтами у Середньовічній Європі називали РІЗНОХАРАКТЕРНІ  ДВОЧАСТИННІ Таночки, які у простого народа, жителів середньовічних міст, користувалися великою популярністю...

Саме різнохарактерність та багаточастинність взяли за основу СТАНДАРТІВ у написанні класичних ЗРАЗКІВ Сюїт - класичні композитори 17-19 століть...

Саме їх музику я і пропоную вам послухати...

СТАНЦІЯ - Виконавська... Інструментальна... Симфонічна...
Почнемо зі згадки про сюїту Модеста Мусоргського, написану для фортепіано... Як відголосок  у  вигляді музичних  асоціацій композитора після відвідування ним картинної галереї із виставленними в ній малюнками-ілюстраціями до рідко друкованих та видаваних на ті часи книжок...

«Картинки з виставки» — фортепіанна сюїта Модеста Мусоргського, що складається з 10 п'єс та інтермедій, створена 1874 року пам'яті друга Мусоргського — художника й архітектора Віктора Гартмана. Сюїту неодноразово аранжували різні композитори для оркестру й обробляли у найрізноманітніших музичних стилях.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
картинки с выставки

# data[].attributes.attachment_link.title
Картинки с выставки

# data[].attributes.attachment_link.description
Мультфильм "Картинки с выставки" На музыку М.Мусоргского: "Избушка на курьих ножках" и "Балет невылупившихся птенцов" © Союзмультфильм, 1984г. Режиссёр: Ковалевская Инесса

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної музики

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної музики

# data[].attributes.body
Станція Симфонічна сюїта. Виконавська.
Мусргський. Симфонічний варіант його симфонічної сюїти...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олег Андреев

# data[].attributes.attachment_link.title
Модест Петрович Мусоргский. Картинки с выставки. Оркестр им  Светланова и анимация на песке.

# data[].attributes.headline
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. СЮЇТА.

# data[].attributes.subject
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. СЮЇТА.

# data[].attributes.body
СТАНЦІЯ Симфонічна Сюїта. Виконавська.
Пропоную згадати - іще одного композитора, який втілив своє захоплення тваринним світом музикою відомого на весь світ "Карнавала тварин"...
Каміль Сен-Санс. Симфонічна сюїта "Карнавал тварин", написана ним у 1886 році...
Пропоную для перегляду - декілька цікавих зразків виконання і навіть, художньо - кінематографічного втілення...
Який вам більше до вподоби - вибираєте самі...

ЗАВДАННЯ. Творче. (№19 - за загальним рахунком)
Вашим завданням буде - зробити !!!  "схематичний малюнок", який би розповів, які саме інструменти "малюють" - яких тварин?!...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Лейла Шукурова

# data[].attributes.attachment_link.title
"Карнавал животных". Фильм-фантазия на музыку Камиля Сен-Санса

# data[].attributes.headline
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. СЮЇТА.

# data[].attributes.subject
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. СЮЇТА.

# data[].attributes.body
СТАНЦІЯ Симфонічна Сюїта. Анімаційна. Інформаційна.
Каміль Сен-Санс. "Карнавал тварин".
«Карнавал тварин» був написаний Камілем Сен-Сансом в лютому 1886 року під час відпочинку в Австрії. Композитор задумав цю музику як сюрприз для концерту, який віолончеліст Шарль Лебук повинен був дати на свято "Жирного вівторка". Перше виконання відбулося 9 березня 1886 року, в ньому брали участь флейтист Поль Таффанель, кларнетист Шарль Тюрбан, контрабасист Еміль де Байї, для яких композитор спеціально написав сольні епізоди. Партії двох фортепіано виконували сам Сен-Санс і Луї Д'ємер.

Вважаючи цей твір лише музичним жартом, Сен-Санс заборонив видавати його за свого життя, не бажаючи уславитися автором «несерйозної» музики. Всі відомі виконання «Карнавалу тварин», що відбулися до 1921 (року смерті Сен-Санса), проходили в приватних зібраннях. Так, через місяць після прем'єри, 2 квітня 1886 року, цей твір було виконано в будинку Поліни Віардо в присутності Ференца Ліста.

# data[].attributes.attachment_link.title
El Carnaval de los animales - Camille Saint-Saëns

# data[].attributes.headline
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. СЮЇТА.

# data[].attributes.subject
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. СЮЇТА.

# data[].attributes.body
СТАНЦІЯ Симфонічна Сюїта
І завершимо ми мандри - на зупинці відомого українського композитора Мирослав Скорика...
Це не буде - музика саме жанру сюїти!.. Але зважаючи на те, які драматичні дати ми відзначаємо на початку травня, вважаю, що ця музика за своїм емоційним наповненням буде дуже доречна для прослуховування...
Мелодія ля-мінор — музичний твір українського композитора Мирослава Скорика, написаний ним до фільму «Високий перевал» на прохання кінорежисера Володимира Денисенка.
Кінострічка, що мала робочу назву «Партії рядова», розповідає про повоєнні роки в Галичині і знімалася на початку 1980-х років.
Попри те, що оригінальний сценарій акцентував увагу на трагедії, принесеній у звичайну галицьку сім'ю Другою світовою війною, під тиском владних структур картина зазнала значних змін вже на етапі монтажу, щоб зображувати діяльність ОУН-УПА крізь призму радянської ідеології.
Режисер картини, не поділяючи трактування сценарію, що його нав'язували представники КДБ, звернувся до Мирослава Скорика з проханням скласти таку музику до кінострічки, яка могла б «розказати» глядачеві те, чого не можна показати.
Вперше твір прозвучав для флейти і фортепіано, а згодом композитор зробив перекладення для скрипки з фортепіано, скрипки з оркестром.

# data[].attributes.attachment_link.title
Мирослав Скорик-Мелодія (Диригує автор) / Myroslav Skoryk - Melody (conducted by the author)

# data[].attributes.headline
Мирослав Скорик

# data[].attributes.subject
Мирослав Скорик

# data[].attributes.body
Музика "Мелодії" у фільмі "ВИСОКИЙ ПЕРЕВАЛ"
(1982 рік)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вікторія Джоган

# data[].attributes.attachment_link.title
М.Скорик "Мелодія"-Перше Виконання

# data[].attributes.headline
НУ - і для самих розумних!...

# data[].attributes.subject
НУ - і для самих розумних!...

# data[].attributes.body
Дуже цікавий додатковий матеріал про Мирослава Скорика, сучасного класичного українського композитора...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
В гостях у Гордона

# data[].attributes.attachment_link.title
Мирослав Скорик. "В гостях у Дмитрия Гордона". 1/2 (2013)

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики

# data[].attributes.body
Я пропоную вам зробити зупинки на Станції нашого Загального Проекту та послухати іще раз Пісні воєнних років...
А потім повернемося знову - на Станцію Філармонічну, на якій лунатиме музика класичних симфонічних жанрів...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Театр пісні «Джерела»

# data[].attributes.attachment_link.title
«Степом, степом...» - пісня про війну

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної музики. Пісня, народжена Сюїтою...

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної музики. Пісня, народжена Сюїтою...

# data[].attributes.body
Пісні воєнних років...
Пісня була частиною Сюїти, написаної композитором О.Новіковим та поетом Яковом Шведовим у 1940 році на замовлення ансамблю Київського особливого військового округу. В пісні йшлося про дівчину-партизанку років громадянської війни... А вся СЮЇТА присвячувалася Георгію Котовському, відомій постаті громадянської війни...
Але пісня у довоєнний час - так і не була виконана. Клавір було загублено, у авторів залишилися тільки чернетки...
Композитор згадав про цю пісню через чотири роки, коли отримав замовлення на музику  для нової програми свого колективу від керівника Червонопрапорного ансамбля пісні та танцю В.Олександрова...
Вперше Ансамбль виконав пісню у Концертній Залі імені П.І.Чайковського у 1944 році...
Концерт транслювали по радіо... Таким чином, ПІСНЮ почули велика кількість людей... ЇЇ підхопили у тилу та на фронті...
У 1973 році пісня отримала "Друге життя" завдячуючи кінофільму "У бій йдуть одні старіки"... У фільми знімалися культові радянські та українські актори того часу...

# data[].attributes.attachment_link.title
Смуглянка на украинском

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЧНА  ПОЕМА.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЧНА  ПОЕМА.

# data[].attributes.body
Симфонічна поема...
Сьогодні ми послухаємо Симфонічну поему відомого українського класичного композитора Станіслава Людкевича, але до того ви маєте опанувати  на сторінці 194 Підручника визначення терміну "ПОЕМА", "Симфонічна поема", та зрозуміти, чому Симфонічна Поема є завжди - програмною музикою?!...
А для того, згадуємо визначення "програмна музика"! ( А для того треба уважно прочитати та зрозуміти сенс визначення "ПОЕМА")...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Татьяна Савченко

# data[].attributes.attachment_link.title
С. Людкевич Симфонічна поема " Дніпро"

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЧНА  ПОЕМА.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЧНА  ПОЕМА.

# data[].attributes.body
Станіслав Людкевич. Симфонічна Поема "Пісня про Юнаків"

# data[].attributes.attachment_link.title
S. Lyudkevych (1879-1979) 'Song of the young men" (Пісня юнаків) - Symphonic poem

# data[].attributes.headline
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЧНІ ВАРІАЦІЇ.

# data[].attributes.subject
МАНДРИ Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЧНІ ВАРІАЦІЇ.

# data[].attributes.body
Станція Симфонічних варіацій...
Завершуємо ми Мандри Симфонічною Музикою Зупинкою на Станції Філармонічній, на якій лунатиме музика геніального французського композитора МОРІСА РАВЕЛЯ та цікава розповідь простворення цієї музики...
Але для того, щоб зрозуміти, яким чином з'явився цей музичний твір, який дуже відрізнявся за своєм лунанням від класичних устаткованих стандартів музичних жанрів, написаних професійними класичними композиторами, потрібно зануритися в історію тієї епохи, епохи часів Моріса Равеля та прогорнути сторінки характерних ознак того часу, зануритися в її атмосферу - історичну, культурну, мистецьку...
І на допомогу нам прийдуть ДВА ДЖЕРЕЛА: Підручник та Вікіпедія...
У Підручнику - опановуємо сторінки 184, 185 та продовження - на 186 сторінці ( наверху сторінки...) - "долонька"!!!...
ВІКІПЕДІЇ - надаю посилання...

https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%BE_(%D0%A0%D0%B0%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Болеро ( ісп. ) Моріса Равеля - твір для оркестру, спочатку задуманий як музика для балетної постановки. Написано в 1928 році і вперше виконано 22 листопада 1928 році в паризькому "Гранд-Опера", в ході вечора балерини Іди Рубінштейн; оркестром диригував Вальтер Страрам. Як відзначає Олександр Майкапар, "Болеро" здобуло особливу популярність завдяки:

"гіпнотичному впливу незмінної безліч разів повторюваної ритмічної фігури, на тлі якої дві теми також проводяться багато разів, демонструючи надзвичайне зростання емоційної напруги і вводячи в звучання все нові й нові інструменти"

1 травня 2016 "Болеро" перейшло у суспільне надбання.

2 флейти, пікколо, 2 гобої, англійський ріжок, кларнет в Е, В, 2 кларнети, бас-кларнет, два фаготи, контрафагот, 4 валторни, труби піколо D, 3 труби, 3 тромбони, туби, три саксофони (1 сопраніно, один сопрано, тенор), литаври, два малі барабани, тарілки, гонг, там-там, челеста, арфа та струнні (скрипки, альти, віолончелі, контрабаси).

Болеро побудовано на незмінному остинатному ритмі, який виконується на одному або декількох барабанах і залишається постійним протягом всього твору:

На цьому тлі повторюється тема, що складається з двох 18-тактових речень, кожне з яких повторюється двічі. Контраст між стійким ритмом барабана і "виразною вокальною мелодією, що намагається вивільнитися". є основним драматургічним чинником. Іншим чинником є переінструментовки теми, що забезпечують багатоманіття тембрів і постійне крещендо. Чергування інструментів можна представити наступною схемою:

Частина

Інструменти, які супроводжують ритм малого барабану

Інструменти, які проводять тему

Інструменти, які слідують четвертними та вісімками

6

1-а валторна

1-а флейта і 1-й труба ( з сурдиною)

Струнні з басами, за винятком других скрипок (як і раніше, всі pizz.)

8

1-а труба (з сурдиною)

саксофон-сопраніно, пізніше, розв'язки з сопрано саксофон

Струнні (pizz), 1 і 2-й гобої і англійський ріжок

9

1-а флейта і 2-а валторна

1-а валторна, 2 флейти-піколо і челеста

Струнні (як і раніше pizz), арфи, 1 і 2 фагота і бас-кларнет.

11

Альти (arco), 1-а флейта і 2-а валторна

Інші струнні (все ще pizz), 1-й і 2-й кларнети, бас-кларнет, арфа і контрафагот

13

1 і 2-а валторни

Флейти, гобої і кларнети (обидва 1 і 2), флейта-пікколо, 1-і скрипки (arco)

Струнні (як і раніше, pizz), 3-я і 4-а валторни, литаври, 1 і 2-й Фагот і контрафагот.

Головний герой роману Віктора Баранова " Смерть по-білому " згадує про свої перші враження від почутого твору:

"(...) я був шокований, уперше в житті почувши, божественним "Болеро", після чого сказав собі: "Телепню, як ти міг прожити стільки років і не знати, що є така музика!""

# data[].attributes.attachment_link.title
Болеро (Равель)

# data[].attributes.attachment_link.description
Болеро ( ісп. ) Моріса Равеля - твір для оркестру, спочатку задуманий як музика для балетної постановки. Написано в 1928 році і вперше виконано 22 листопада 1928 році в паризькому "Гранд-Опера", в ході вечора балерини Іди Рубінштейн; оркестром диригував Вальтер Страрам.

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. Симфонічні варіації.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. Симфонічні варіації.

# data[].attributes.body
Моріс Равель. Болеро.
Спочатку - трішки історії таночку під назвою "БОЛЕРО" за посиланням у Вікіпедії...
https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%BE

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вінницька обласна філармонія

# data[].attributes.attachment_link.title
Іспанське болеро. В. ді Кьяра. Ольга Чубарева

# data[].attributes.headline
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. Симфонічні варіації.

# data[].attributes.subject
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. Симфонічні варіації.

# data[].attributes.body
Моріс Равель. Болеро.
А тепер - музика класичних Симфонічних варіацій Моріса Равеля...
https://www.youtube.com/watch?v=NRxQ_cbtVTI

# data[].attributes.attachment_link.title
Bolero / Морис Равель - Болеро (Морис Бежар; Майя Плисецкая)

# data[].attributes.headline
СТАНЦІЯ Остання - ВИКОНАВСЬКА! Рухлива , танцювальна, розважальна... Танцюють - всі!...

# data[].attributes.subject
СТАНЦІЯ Остання - ВИКОНАВСЬКА! Рухлива , танцювальна, розважальна... Танцюють - всі!...

# data[].attributes.attachment_link.title
ЧИКА-РИКА - Танцуем чику рику вместе с Superparty (2019)

# data[].attributes.headline
І знову, СТАНЦІЯ - "РУХЛИВА"!..

# data[].attributes.subject
І знову, СТАНЦІЯ - "РУХЛИВА"!..

# data[].attributes.attachment_link.title
ЧУЧА-ЧАЧА танцевальная игра! Танцы для детей с SUPER PARTY!

# data[].attributes.attachment_link.title
Super-Mix #1 /Танцуй вместе с Super Party!!!

# data[].attributes.attachment_link.title
SUPER-MIX #2 - Танцуй вместе с Super Party (хиты 2018)

# data[].attributes.headline
СКРИНЬКА ЖАНРІВ СИМФОНІЧН

# data[].attributes.body
СКРИНЬКА ЖАНРІВ СИМФОНІЧНОЇ МУЗИКИ
ШАНОВНІ!
Всі наші мандри будуть відбуватися до концертної зали ФІЛАРМОНІЇ...
У якій МИ разом познайомимося із музикою:
УВЕРТЮРИ
СИМФОНІЇ
КОНЦЕРТУ
Симфонічної СЮЇТИ
Симфонічної ПОЕМИ
Симфонічних ВАРІАЦІЙ
Лунає, як завжди "грізно", але РАЗОМ - МИ ВСЕ ПОДОЛАЄМО!!!
Та для початку - визначимося із тим, що таке  "СИМФОНІЧНА МУЗИКА" (стор.167 підручника) та яку музику, як жанр, маємо називати "СИМФОНІЯ"?! (стор. 168 підручника)
А тепер - мандруємо до  ФІЛАРМОНІЇ...
Але спочатку - іще трішечки історії та відомостей (НЕ забудьте відвідати ВІКІПЕДІЮ за посиланням нижче) про КОМПОЗИТОРА, який написав свою відому на весь світ СИМФОНІЮ № 5, у якій "...доля стукає у двері!..." А от, як саме "стукає" - ви послухаєте самі на самому початку Першої частини (а всього частин - пам'ятаєте, скільки?!... Правильно! СОНАТИ, КОНЦЕРТИ, СИМФОНІЇ мають, за правило - ТРИ-ЧОТИРИ Частини...) П'ЯТА Симфонія БЕТХОВЕНА має їх - аж ЧОТИРИ!!!
favorite
4
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЯ.
Мандри Шляхами Симфонічної Музики. СИМФОНІЯ.
Перша ЗУПИНКА "Філармонічна"!
СЛУХАЄМО - П'ЯТУ Симфонію Людвіга 