# data[].attributes.headline
מגישה: מילכה קרסנטי. נושא: חוק הלאום- מדינת ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית?

# data[].attributes.subject
מגישה: מילכה קרסנטי. נושא: חוק הלאום- מדינת ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית?

# data[].attributes.body
חוק הלאום הוא נושא אקטואלי שמעסיק אותנו כיום, זה נושא שיכול לעזור לנו להמחיש טוב יותר לתלמידים את המתח בין הגדרת מדינת ישראל כיהודית ודמוקרטית ואת ההתנגשות בין שני הערכים הללו במדינה.
אפשר לפתח דיון עמוק בכיתה סביב הנושא הזה.
האם מדינת ישראל יותר יהודית או דמוקרטית?
האם ישנן אוכלוסיות בארץ שיכולות להרגיש לא חלק מהמדינה? או להרגיש פחותות?
מה חשיבות חוק הלאום? מה החשיבות של הגדרת מדינת ישראל כמדינה יהודית?

# data[].attributes.headline
מגיש: ניר שחם. נושא: האם על חבר כנסת לציית למשמעת קואליציונית ? או לפעול רק בהתאם לצו מצפונו / מחשבתו או (רחמנא ליצלן) לייצג נאמנה את ציבור בוחריו - כפי שהוא תופס את עמדתם ?

# data[].attributes.subject
מגיש: ניר שחם. נושא: האם על חבר כנסת לציית למשמעת קואליציונית ? או לפעול רק בהתאם לצו מצפונו / מחשבתו או (רחמנא ליצלן) לייצג נאמנה את ציבור בוחריו - כפי שהוא תופס את עמדתם ?

# data[].attributes.body
חבר הכנסת גנאיים הוא חבר כנסת מטעם מפלגת רע"ם, החברה בקואליציה שקמה  לאחר מאמצים רבים, והיא מורכבת מנציגי מפלגות קטנות המשמשות לשון מאזניים.

בגלל לחצים קואליציוניים עמדה להצבעה הצעת חוק בנושא טעון ושנוי במחלוקת.

נקבע כי ההצבעה תהיה גלויה ולא ניתן לחברי המפלגה חופש בחירה, כלומר הם היו כפופים ל"משמעת הקואליציונית".

הצבעתו של גנאיים הייתה זו שהכריעה, כיוון שהצעת החוק של האופוזיציה שנועדה להביך את הממשלה.

חבר הכנסת גנאיים הבהיר כי החליט שלא ללכת נגד צו מצפונו ואף יעדיף לעזוב את תפקידו, בקואליציה זעמו על מפלגתו: "לא ייתכן שיעשו מה שהם רוצים".
זהו אחד הנושאים המעניינים להעלות בפני התלמידים, במסגרתו ניתן לברר ולהעמיק במספר מושגים מרכזיים מעולם האזרחות: יציגות, זכויות האדם, קואליציה, ממשלה, הכרעת הרוב ועוד...
לאחר שיתוף הכתבה בכיתה, מעלה שאלה לדיון: האם לדעתכם על חבר הכנסת גנאיים היה להצביע בעד או נגד החוק המוצע -  כן או לא ? (כולל נימוק)
שאלות אפשריות לקידום הדיון בכיתה:
*מהי חובת חבר הכנסת כנציג ציבור בעיניכם ?
*כלפי מי לדעתכם יש לחבר כנסת מחויבויות ? (לדוגמה: מחויבות למדינה, לערכים שבהם הוא מאמין, לחבריו למפלגה) איזו מהן קודמת במקרה זה?
*מה היה קורה לו חברי הכנסת היו מצביעים תמיד רק על פי רצון בוחריהם? או רק על פי עמדתם האישית?
*מה היה קורה למפלגות לו חבריהן לא היו שומרים על משמעת קואליציונית ?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מוחמד מג’אדלה

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - גנאים על ההצבעה נגד הקואליציה: ”אם אעמוד באותו מבחן -...

# data[].attributes.attachment_link.description
מספר 2 ברע”ם הצביע עם האופוזיציה בהחלטה על הקמת בית חולים בסח’נין • בהתייחסות ראשונה למקרה, הבהיר כי לא יילך נגד צו מצפונו ויעדיף לעזוב את תפקידו

# data[].attributes.body
מגיש: גיא בן שושן.
מתאים: הזכות לחיים וביטחון/הזכות לחירות
1. הצגת הנושא: דילמת החיסונים- האם מותר לריבון במדינה דמוקרטית לכפות את דעתו על מיעוט, בעיקר כאשר מדובר בדיני נפשות?
2. מתחילים בעבודה בזוגות לכתוב דעה אישית בנושא.
אח"כ מחלקים את הכיתה לשתי עמדות. מבקשים מתלמידים לנמק ולשכנע בעמדתם (2 דק' לתלמיד). שואלים האם יש מישהו/י שהשתכנע (אם כן, ניתן לעבור צד).
"מעצבנים" את הכיתה יותר בסרטונים מעוררים בנושא (ולצערנו לא חסר). חוזרים לשבת ודנים במילאה על התנגשות בין הזכויות.
נסכם את המקרה ביחד ונכתוב דברים עיקריים.

# data[].attributes.headline
מגישה: אורלי שיטרית .הפרדת דת ומדינה בנושאים שונים כגון פסיקת בגץ בנושא חמץ בבתי חולים

# data[].attributes.subject
מגישה: אורלי שיטרית .הפרדת דת ומדינה בנושאים שונים כגון פסיקת בגץ בנושא חמץ בבתי חולים

# data[].attributes.body
כאשר מלמדים אזרחות. מבינים שיש ערכים למדינה הדמוקרטית שלנו, שהיא קודם כל בבסיסה יהודית... הרבה נקודות שלאחרונה נידונות לשינויים מהסטאטוס קוו הנחתם ב47' . כל הנושאים שקשורים להפרדת דת ומדינה, יוצרים אצל כיתותי בכיתה יב' כעס ותיסכול רב. חוסר הבנה בין הלימה של הדת היהודית לבין פסיקות בגץ הדמוקרטיות. למשל הנושא האחרון שבער זה הכנסת חמץ לבתי חולים. בתי חולים שהם יהודים, שהמרחב הציבורי שלה יהודי, שיש הסכמה מאז קום המדינה שיהיה אוכל כשר! פתאום יש פסיקות שלא תואמות לערכים ולמה שסוכם..
דרך לקיום הדיון-
לבחור שני תלמידים. שכל תלמיד מייצג צד אחד של המתרס משני הצדדים וכל אחד ייצג את הצד שלו . לבסוף, לנסות להגיע להסכמה משותפת .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שר הבריאות דרש במכתב למנהלי בתי החולים כי לא ימנעו הכנסת אוכל לא כשר לפסח במהלך החג, בהתאם לפסיקת בג"ץ בנושא. "מחובתנו לאפשר לכל מטופל לנהוג על פי דרכו, ללא כפייה", כתב הורוביץ. הודעתו מגיעה לאחר הפרסום ב-ynet, שלפיו הנהלת הדסה התכוונה לנסות ולעקוף את הפסיקה

# data[].attributes.attachment_link.title
הורוביץ לבתי החולים: "אין למנוע הכנסת חמץ בפסח - כבדו את פסיקת בג"ץ"

# data[].attributes.attachment_link.description
שר הבריאות דרש במכתב למנהלי בתי החולים כי לא ימנעו הכנסת אוכל לא כשר לפסח במהלך החג, בהתאם לפסיקת בג"ץ בנושא. "מחובתנו לאפשר לכל מטופל לנהוג על פי דרכו, ללא כפייה", כתב הורוביץ. הודעתו מגיעה לאחר הפרסום ב-ynet, שלפיו הנהלת הדסה התכוונה לנסות ולעקוף את הפסיקה

# data[].attributes.headline
מגישה: נילי שמעוני כספי

# data[].attributes.subject
מגישה: נילי שמעוני כספי

# data[].attributes.body
האם צריך לאפשר לאנשים פרטיים להחזיק נשק?
דילמה זו מתאימה לדיון כאשר מלמדים את נושא הזכויות- הזכות לחיים.
האם יש לאפשר לאזרחים להחזיק נשק, או שזה דבר שצריך להיות שמור למי שאחראי על הביטחון.
דיון שיכול להתאים מכיתה ט'.

הנושא של החזקת נשק לא פשוט. כאשר קורה אירוע בו אזרח משתמש בנשקו האישי, הנושא שב ועולה לדיון. בארה"ב הוא אפילו עוד יותר שנוי במחלוקת וכל מערכת בחירות צץ בהתנגחויות בין הדמוקרטים לרפובליקנים.
יש כאן דילמה האם נכון לאפשר לאנשים, העומדים בקריטריונים שנקבעו בחוק, להחזיק נשק אישי או שזה דבר שצריך להיות שמור רק לשוטרים, חיילים וכדומה.
אפשר להתחיל את הדיון עם הכתבה הבאה: https://www.facebook.com/newsisrael13/videos/%D7%94%D7%A7%D7%A8%D7%91-%D7%A2%D7%9C-%D7%90%D7%9E%D7%A8%D7%99%D7%A7%D7%94-%D7%A0%D7%93%D7%91-%D7%90%D7%99%D7%9C-nadav-eyal-%D7%A2%D7%9C-%D7%94%D7%A7%D7%A8%D7%A2-%D7%91%D7%99%D7%9F-%D7%94%D7%96%D7%9B%D7%95%D7%AA-%D7%9C%D7%A9%D7%90%D7%AA-%D7%A0%D7%A9%D7%A7-%D7%9C%D7%91%D7%99%D7%9F-%D7%94%D7%96%D7%9B%D7%95%D7%AA-%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D-ht/10154640574013794/
היא אומנם עוסקת במקרה מארה"ב, אך יכולה לחדד את הדילמה: אנשים בישראל אשר גרים באיזורים מרוחקים, מבודדים, פחות בטוחים, או עוסקים בחקלאות ונמצאים בשדות בחושך, רשאים, כאזרחים, להוציא רישיון לנשק. אולם מנגד יש סכנה שהאדם ישתמש בנשק שלא בשיקול דעת מוטעה. היו מקרי אלימות בבית שנשק אישי היה מעורב ותמיד ישנה סכנה שהנשק יכול להגנב, או להלקח ע"י בן בית אחר, או אורח. האם ההגנה , "התועלת" שהנשק מספק, עולה על החיסרון שבמסכנות שבו, או ההפך- המסוכנות גוברת , על אף היתרון שבהחזקת נשק בתנאים מסויימים?
לאחר הצגת הנושא בכיתה, הקרנת הכתבה ודיון קצר במליאה, הייתי מחלקת אותם לקבוצות ומבקשת שידונו במסגרת הקבוצה על הסיבות בעד ונגד החזקת נשק ושירשמו את עמדת הקבוצה שלהם בלוח שיתופי.
לאחר מכן הייתי מבקשת מנציג אחד מכל קבוצה לומר בקצרה מה היתה העמדה של קבוצתו, האם היו חילוקי דעות, ואלו נימוקים עלו במסגרת הקבוצה.

# data[].attributes.attachment_link.title
يرجى تسجيل الدخول أو التسجيل لعرض المحتوى

# data[].attributes.attachment_link.description
يمكنك رؤية المنشورات والصور وغير ذلك الكثير على فيسبوك.

# data[].attributes.headline
מגישה: אביב צינורי נושא: שילוב נשים וגברים בתפקידי לוחמה משותפים בצבא

# data[].attributes.subject
מגישה: אביב צינורי נושא: שילוב נשים וגברים בתפקידי לוחמה משותפים בצבא

# data[].attributes.body
בשנים האחרונות סוגיית שילוב הנשים בשירות הקרבי הופכת לנושא בוער בחברה הישראלית בכלל, ובחברה הדתית בפרט. אם בעבר נשים דתיות התגייסו בשיעור נמוך מאוד, היום יש עלייה בשיעור הנשים הדתיות שמתגייסות- שזו סוגיה בפני עצמה- אך במקרה זה נעסוק בשילוב של נשים וגברים ביחידות לוחמות. סוגיה זו היא חשובה מכיוון שצה"ל הינו אחד מהגופים החשובים במדינת ישראל והוא מהווה בבואה של החברה הישראלית. השאלות שעולות מסוגיה זו משקפות על הדילמה הכוללת בחברה הישראלית- שאלות מהותיות על שיוויון, שילוב, סובלנות והכלה.
את הדיון ארצה לקיים בכיתות י"ב. זאת מכיוון שתלמידים בשכבת גיל זו כבר עברו חלק ניכר מתהליכי הגיוס, לצד הכנת מאסיבית לשירות הצבאי. תלמידים בשכבת גיל זו כבר יודעים בחלקם לאן יגיעו בשירות הצבאי- ועלינו כמחנכים להנגיש להם סוגיות מרכזיות איתם הם עלולים להתקל בצבא.

דרך הצגת הדיון:

1. הצגת הנושא- שילוב בנים ובנות בתפקידי לוחמה בצבא

2. עבודה אישית/בזוגות- כל תלמיד או קבוצה יציגו את ההיכרות שלהם עם הנושא- בדגש על עובדות ולא דעות.

3. סבב מהיר במליאה- מהן העובדות שאתם מכירים בדבר שילוב נשים וגברים בתפקידי לוחמה. המורה תכתוב על הלוח את כל הדברים שנאמרים. ניתן גם להתייחס לדברים שנאמרים מספר פעמים

4. צפייה בסרטון המצורף- אילו עובדות חדשות הצטרפו בעקבות הצפייה ?

5. דיון בכיתה- מהי הדילמה המרכזית שעולה משילוב הנשים והגברים? אילו דילמות נוספות היא טומנת בחובה?

6. כל תלמיד יכתוב לעצמו את עמדתו המנומקת (2-3 נימוקים אשר מחזקים את עמדתו), לאור העובדות שעל הלוח

7. חלוקה לקבוצות- אקראיות- בהן התלמידים יציגו את עמדותיהם. כל קבוצה נדרשת להגיע לעמדה מנומקת משותפת. המורה עובר בין הקבוצות. אפשרות להעמקת הדיון יכולה להיות אם יינתן קטע מידע מכל מיני עמדות בחברה הישראלית- תומכים ומתנגדים לשילוב, דתיים וחילונים וכו'- אליה כל קבוצה תצטרך להתייחס.

8. סיכום דיון- כל קבוצה תציג את עמדתה המשותפת והמנומקת על הלוח. המורה ידגיש את הערכים הדמוקרטיים העולים בדיון- סובלנות, פלורליזם, הסכמיות, הכרעת הרוב.

9. סיכום- יוצג כי לסוגיה כה מורכבת אין פתרון אחד חד משמעי, אלא שיש כאן מכלול של ערכים שמתנגשים. בסופו של דבר תערך הצבעה חשאית (שאלון גוגל פורמס/מנטימטר) על הפתרון הכיתתי המקובל עליהם.

# data[].attributes.attachment_link.title
"מסתכלים על מקצועיות – לא על מגדר": יום עם הלוחמות בגדוד המעורב

# data[].attributes.headline
מגישה: עדה משגב. דילמה: קיום ניתוחים פלסטיים בקרב בני נוער.

# data[].attributes.subject
מגישה: עדה משגב. דילמה: קיום ניתוחים פלסטיים בקרב בני נוער.

# data[].attributes.body
1. נושא זה הוא אקטואלי מאד. החברה שלנו מקדשת יופי. ומכתיבה קריטריונים נוקשים על מנת "לזכות" בתואר "יפה". בני נוער רבים, נמצאים במרוץ המכאיב לגוף ולנפש, על מנת להיחשב כ-יפים. חלק מהמרוץ כולל דיאטות, טיפולים פיזיים ואף ניתוחים.
2. נושא זה הוא אקטואלי מ-כיתות ט'-יב'.
חשוב לי לדון בנושא זה כי: חשוב לי לעורר דיון ומחשבה בקרב התלמידים לנושא זה. חשוב לי לרגע, לעצור ולהביא למודעות ולשיח את המחיר שהמרוץ גובה מהם ומאתנו כחברה.
3. הדרך בה הייתי מקיימת את הדיון הוא בהבאת מקרה וניתוחו בדיון, שיערך בכיתה בו הם יביעו את דעתם. הייתי מביאה בפניהם מקרה שהוא סיפורה של נערה בת 12,המבקשת לעשות ניתוח אף לשיפור המראה שלה. הנערה טוענת כי בטחונה האישי ישתפר אם היא תעשה את הניתוח ולכן גם מצבה החברתי ישתפר. הייתי מקריאה בפניהם את הסכנות העולות מניתוח שכזה ושואלת לדעתם. על הלוח הייתי כותבת 'נימוקים בעד' ו'נימוקים נגד' הניתוח, לקראת סוף הדיון, הייתי מבקשת שיתבוננו בלוח, יקראו את הנימוקים, ואז הייתי עורכת הצבעה לשאלה: האם המדינה צריכה לאפשר לבני הנוער לנתח את גופם משיקולים אסתטיים?!

# data[].attributes.headline
חדיגה עבוד +אמירה אבו אחמד

# data[].attributes.subject
חדיגה עבוד +אמירה אבו אחמד

# data[].attributes.body
הדילמה היא דיון בגיוס לצבא בחברה הערבית .החברה הערבית היא חלק בלתי נפרד מהמדינה ,חלקם מזדהים עם המדינה כמדינתם הלאומית וחלק אחר מזדהה עם האומה הפלסטינית.
הדילמה :האם אתה חושב שהגיוס לצבא בחברה הערבית מעורר עניין אצל הבוגרים ?
יש הרואים לגיוס לצבא בחברה הערבית כניגוד לערכים של שייכות ואכפתיות כלפי האומה הערבית והפלסטינית ,חלק מהתלמידים הביעו עמדה בעד השירות הצבא.
שתי העמדות המוצגות מבוססות על ההגדרה העצמית של כל אחד והזהות שלו כלפי המדינה.
החלטתי לחלק את הכיתה לשתי קבוצות הראשונה בעד והשנייה נגד.
כל אחת מהקבוצות תכתוב את העמדה שלה עם ביסוס הטענה של בירורים רלוונטיים. בסוף יכתבו  את הנימוקים שלהם ובסוף השיעור יבחרו נציג מהקבוצה שיסביר את הטענות העיקריות של הקבוצה.
אחרי שסיימנו הדיון בשתי קבוצות וכל אחד הציג את עמדתו .הנגד אמרו דאי אפשר לשרת צבא במדינה בגלל הרגשתם לא שייכים בגלל המדיניות הפוליטית והחברתית של המדינה כלפי האוכלוסייה הערבית ,הם מרגישים אי שוויון בחוסר התייחסות המדינה כלפי נושא האלימות בכלל והתמודדות המשטרה.
בעד השירות הצבאי הציגו עמדתם שהם אזרחי מדינת ישראל וחייבים להיות חלק בלתי נפרד מהמדינה מקבלים שירותים ותקציבים לכן צריך לתת לה מענה בנושא הזה.
בסוף ניסיתי לגשר בין שתי הקבוצות ועשות סיכום בין שתי העמדות חשיבות הבעת הדעה וקבלת האחר מאד היה חשוב בדיון בדילמה לכן שתי הקבוצות בסוף הצליחו להבין את העמדה שלהם . הצגת הדילמה הזו בשבילי הייתה מאד רגישה כיוון שהנושא הזה מאד חשוב בעיקר בקרב הבוגרים .

# data[].attributes.headline
החלטת המשרד בעניין צמצום הבגרויות, והפגיעה במקצועות ההומניים- אכלאס כבהא 

# data[].attributes.subject
החלטת המשרד בעניין צמצום הבגרויות, והפגיעה במקצועות ההומניים- אכלאס כבהא 

# data[].attributes.body
נושא זה מעלה דילמה מוסרית, הן בחברה הישראלית בכללותה, בקרב מקבלי ההחלטות ובמיוחד בקרב צוותי הוראה.
מצד אחד, התומכים בהחלטה זו, טוענים שהיא תורמת רבות להליך הלמידה, פחות מעמיסה על התלמידים ומאפשרת למידה גמישה, יותר מתאימה לעידן החדש ועונה על צורכי החברה.
ומאידך, המתנגדים לתוכנית, טוענים שהיא מתנערת לשורשים, ופוגעת בהנחלת מערכת ערכית-נורמטיבית לדורות הבאים. בהעדר מערכת זו, נוצרת סכנה ממשית לקיומה של החברה הישראלית.
אחת הדרכים שבה אפשר להעלות את הנושא לדיון בכיתה, היא להתחיל את השיעור בשאילת פתיחה "האם אתם מעדיפים ללמוד את המקצועות האלה במסגרת בחינה חיצונית או פנימית? ולמה?"

# data[].attributes.headline
מגישה: מאי אלון 

# data[].attributes.subject
מגישה: מאי אלון 

# data[].attributes.body
1. הדילמה היא- אילו תרופות יכנסו השנה לסל התרופות? (תרופות מסובסדות) הדילמה פה נוגעת בנושא של חיים ומוות.
את מי יתעדפו? למי יבחרו לסבסד תרופה (ובעצם יגבירו את הסיכויים שלו לחיות במידה וזו מחלה מסכנת חיים) ולמי לא יאפשרו? מה הסיבות המניעות לכך? האם חולים שלא זקוקים לתרופה מצילת חיים אך התרופה תשפר את איכות חייהם יזכו לסיבסוד?
2. הנושא רגיש מאוד ומעניין. בעיקר כי זה נוגע לחיים של כולם, כל תלמיד יודע מה זה תרופה בין אם זה לכאב ראש או למחלה אחרת חלילה ולכן תמיד תיהיה נגיעה לתלמידים וזה יפתח דיון ער ומעניין.
מתאים לגילאי חטיבה ומעלה.
3. כיצד הייתי מקיימת את הדיון?
הייתי פותחת בשאלה כללית- אילו תרופות צריכות להיות לדעתכם בסל התרופות? ומדוע?
מחלקת לשתי קבוצות ונותנת מקרים אמיתיים בהם הוועדה הוסיפה את התרופות לסל (מבלי שהתלמידים ידעו על כך) ובעצם רוצה שהתלמידים יכריעו האם להוסיף את התרופה לסל או לא:
א. מקרה של תרופה בעלות של 162 אלף ש"ח עבור ילד אחד החולה במחלה נדירה.
ב. עלות של 2 מיליון ש"ח לתרופה לטרסג'נדרים. ג. תרופה בעלות חצי מיליון עבור 25 אנשים החולם במחלה מסוימת הגורמת להם להירדם במהלך היום.

האם לאפשר לסבסד תרופות שאינן בגדר מצילות חיים אבל בהחלט משפרות את אורח החיים של החולים?

לאחר מכן פותחים את הנושא לדיון בכיתה, כל קבוצה מביעה את עמדתה ומנסים להגיע לפתרון משותף- אילו תרופות יכנסו לסל ואילו לא.

לאחר שסיימנו את הדיון אני מציגה להם את החלטות הוועדה לשנה הנוכחית ואילו תרופות לא נכנסו לסל.

לסיכום- אין ספק שוועדה זו מלאת דילמות וערכים מתנגשים- הערך לחיים, לכבוד. וכל החלטה שהתקבלה מלאת מורכבות למה החלטה אחרת פחותה ממנה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ועדת סל התרופות בראשות פרופ' יונתן הלוי קבעה שכ-45% מסל התרופות שאושרו השנה יוקצו למחלות הסרטן ובסך הכל כ-130 מיליון שקל. גם מחלת הסוכרת שגורמת לתחלואה גבוהה, תמותה ולקטיעת גפיים קיבלה הקצאה מכובדת בסך 48 מיליון שקל שהם כמעט 10% מהסל. תקציב סל התרופות עומד בשנת 2022 על 550 מיליון שקל

# data[].attributes.attachment_link.title
ועדת הסל קבעה: יותר תרופות לסרטן ולסוכרת | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
ועדת סל התרופות בראשות פרופ' יונתן הלוי קבעה שכ-45% מסל התרופות שאושרו השנה יוקצו למחלות הסרטן ובסך הכל כ-130 מיליון שקל. גם מחלת הסוכרת שגורמת לתחלואה גבוהה, תמותה ולקטיעת גפיים קיבלה הקצאה מכובדת בסך 48 מיליון שקל שהם כמעט 10% מהסל.

# data[].attributes.headline
חוק הגיור - אתי נייהוז

# data[].attributes.subject
חוק הגיור - אתי נייהוז

# data[].attributes.body
לאחרונה ישנו וויכוח סביב חוק הגיור המוצא על ידי השר מתן כהנא.
הרעיון של החוק: העברת עניין הגיור לרבני ערים ולא תחת גוף אחד אחיד של הרבנות הראשית כפי שהיה קיים עד היום.
נבקש מהתלמידים להעלות טיעונים של בעד ונגד. מדוע יש כל כך הרבה אי שביעות רצון בצד הדתי מהנושא? מה מהות הדילמה??
מהו החשש מהחוק?
מה היתרון של החוק?

הנושא יעלה בעת לימוד השסע הדתי או סביב נושא מיהו יהודי.
https://www.youtube.com/watch?v=eix9Z6FYRxo
נביא לדיון את החוק ודעות אנשי ציבור להעשרת הדיון.
הדיון משמעותי לחידוד הזהות היהודית ולזהות של  המדינה כמדינה  יהודית.
ניתן לסיים במשימה: הבאת כתבות בנושא בתוספת חוות דעת של התלמידים ותליית הפלקאט בקיר אקטואליה כיתתי או בית ספרי.

# data[].attributes.attachment_link.title
השר מתן כהנא: לקראת התכנית למהפכה במערך הגיור

# data[].attributes.headline
אקטיביזם שיפוטי-מאיר אלמליח

# data[].attributes.subject
אקטיביזם שיפוטי-מאיר אלמליח

# data[].attributes.body
דיון סביב המושג אקטיביזם שיפוטי כחלק מהלימוד לקראת מבחן הבגרות בכיתה יב
הדילמה היא סביב הענקת פרס ישראל לפרופסור עודד גולדרייך.
שרת החינוך הנוכחית ושר החינוך הקודם חשבו שלא נכון לתת את פרס ישראל לאדם שתומך בבי.די.אס וקרא להחרים אוניברסיטה בישראל ולעומתם ועדת הפרס שהחליטה שעקב הישגיו המדעיים ותרומתו בנושא למדינת ישראל הוא ראוי לקבל את הפרס.
הדיון עוסק בעמדות השונות הנוגעות לחירות ולחופשים השונים מול הדעות הסוברות שאדם הפועל נגד המדינה לא צריך לקבל ממנה פרס
כמו כן הדיון יעסוק בהפרדת רשויות ובהתערבותו של בית המשפט בעבודת הרשויות האחרות
הנושא מאוד אקטואלי בשנים האחרונות ועם העמקת האקטיביזם השיפוטי הרי שהנושא נגיש וראוי לקיים עליו דיון.
הדיון יערך כשיח חופשי לאחר שהנושא -הרשות השופטת ביקורת שיפוטית ואקטיביזם נלמד היטב במסגרת הכיתה

# data[].attributes.headline
שחרור מוקדם מהכלא לעברייני מין-נתלי רחום

# data[].attributes.subject
שחרור מוקדם מהכלא לעברייני מין-נתלי רחום

# data[].attributes.body
לאחרונה אנו עדים למציאות עקומה במדינת ישראל,  של ענישה מקלה לעברייני מין.
יש הטוענים שעברייני מין הפוגעים בצורה קשה אינם זכאים לקבל "פרס" -ענישה מקלה של מספר חודשי מאסר ושחרור מוקדם. רשויות אכיפת החוק יפעלו לא רק למיצוי הדין עם הפוגעים, אלא לכך שירצו את עונשם עד תום. לנפגעים יש דרך ארוכה עד שיוכלו לשוב לשגרה.

לענישה מקלה יש משמעויות רבות על נפגעי עבירה, היא עלולה לרפות את ידיהם של נפגעים מלחשוף את דבר הפגיעה, והיא פוגעת בתפישת הצדק שלהם. מגיע לאותם נפגעים אמיצים שחושפים את הפגיעה ומתמודדים עם הליך משפטי ארוך ומורכב לדעת שהענישה הולמת את חומרת העבירות ושמי שפגע בהם ירצה את מלוא עונש.
מנגד יש הטוענים כי העבריין שילם את חובו לחברה, הוא הביע חרטה, וצריכים לגלות כלפיו חמלה. לכל עבריין יש זכות להשתקם, להמשיך הלאה בחייו ומגיעה לו פרנסה.

נשאלת השאלה האם החברה שוכחת את הנפגעים שהפגיעה בהן עברה התיישנות בחוק, האם אנחנו מתעלמים ממי שלא העזו לדבר האם באמת מדובר בחמלה כלפי עבריין מין משוקם, או שזה למעשה נרמול של אלימות מינית?
דיון זה חשוב לשם יצירת שיח בנושא אקטואלי.

# data[].attributes.headline
ההרתעה נעלמה - הפיגועים גוברים.

# data[].attributes.subject
ההרתעה נעלמה - הפיגועים גוברים.

# data[].attributes.body
הדילמה- כיצד ליצור הרתעה משמעותית על מנת לסקל את הפיגועים ולמגר את התופעה.

העמדה הפרקטית- האם לנהל מדיניות קשה. הקלה בהוראות פתיחה באש.

העמדה המוסרית- האם דם יהודי הפקר? האם לאפשר מוות יהודי ולא לנקוט ביד קשה במפגעים ובמשפחותיהם.

האם מותר לנו לצמצם או להקטין באופן משמעותי זכויות מיעוטים. האם יש לי את הזכות המוסרית לשלול מהם זכויות על מנת להצר את צעדיהם, כדי שלא יפגעו יהודים.
מחסומי בידוקים, מעקבים, מעצרים נרחבים, מצמצום זכויות דתיות והגבלת חופש תנועה. פגיעה בחופש התעסוקה שלהם..

הנושא מאוד אקטואלי ובוער.
כרגע מציאות החיים בארץ לא שקטה.

אני חושבת שסגירת נושא הוא מאוד משמעותי בדיונים, אני חושבת שצריך לסגור עם סרטון משמעותי על ההרתעה.
https://www.youtube.com/watch?v=6B_Wl8q05D0

טיפה חוזר על עיקרי הדילמה..

# data[].attributes.attachment_link.title
"עניין של משחק תודעה": מה היא הרתעה?

# data[].attributes.headline
עינת ג'אן- הכנסת פליטי מלחמה מאוקראינה- שאינם יהודיים

# data[].attributes.subject
עינת ג'אן- הכנסת פליטי מלחמה מאוקראינה- שאינם יהודיים

# data[].attributes.body
הדיון סביב הכנסת פליטים או אי הכנסת פליטים למדינת ישראל למרות שאינם עומדים בחוק השבות.

יש החושבים כי ראוי להכניס כל פליט מלחמה למדינת ישראל ולתת לו לשהות במדינה עד יעבור זעם.
בניגוד לכך יש החושבים כי מ"י עלולה לאבד את אופיה היהודי של מדינת העם היהודי במידה ותאפשר הכנסת פליטים ללא הגבלה.

דיון זה חשוב ומשמעותי לשם יצירת שיח בנושא שיש לו קשר ישיר להיסטוריה של העם היהודי- בתקופת השואה ואחריה.
ניתן לבצע דיון ועבודה בקבוצות בעקבות זאת.

# data[].attributes.headline
האם קיום התו הירוק בזמן הקורונה נכון? זיו עקרון

# data[].attributes.subject
האם קיום התו הירוק בזמן הקורונה נכון? זיו עקרון

# data[].attributes.body
במדינת ישראל ובמדינות שונות בעולם בשנתיים האחרונות השתמשו במודל התו הירוק על מנת לאפשר (יש אנשים שיומרו לעודד התחסנות) כניסה למקומות מסוימים למחוסנים בלבד.
יש הרואים בכך הפליה ואף פגיעה בחופש הפרט להחליט על מעשיו.
ומנגד, יש הרואים בכך הבחנה על בסיס בריאותי בין מחוסנים לאלו שאינם מחוסנים.
הדילמה שהוצגה כאן רלוונטית מאוד מפני שהקורונה עדיין לא חלפה ויכול להיות שהיא תחזור בעוצמה גבוהה יותר וכך גם ההגבלות וההנחיות.
הייתי מאוד רוצה לקדם דיון בנושא זה בכיתה מפני שזה מאוד רלוונטי וכל התלמידים שלי חוו את זה. בכיתה שלי יש תלמידים שבחרו להתחסן ויש כאלו שלא.
מעדיין לשמוע את הדיון שהתפתח בכיתה בעקבות שיעור זה.

# data[].attributes.body
דיון סביב החיסון נגד קורונה
יש הרואים שכל האזרחים במדינה חייבים להתאחסן , ואחרים רואים באחסון שהוא נגד החירות הטבעית שלהם ומסרבים האחסון , מה דעתך על הנושא , התבסס על מושגים רלוונטים באזרחות

# data[].attributes.headline
שמעון כהן- דיון מלחמת אוקרינה -רוסיה

# data[].attributes.subject
שמעון כהן- דיון מלחמת אוקרינה -רוסיה

# data[].attributes.body
הדילמה:

מלחמת אוקרינה – רוסיה

העמדה הפרקטית: האם להיות בעד רוסיה- בהנחה שזו מדינה גדולה ומשמעותית?

העמדה המוסרית: האם להיות בעד אוקרינה- מכיוון שזו המדינה שפלשו אליה?

האם לנקוט עמדה בכלל?

אילו גישות מתנגשות בדילמה?

הנושא אקטואלי מאוד, בטח לכיתה י"ב,

הנושא מתחבר לנושאים שמטרידים את התלמידים באופן רציף לאורך השנה- האם ללכת לכיוון פרקטי או לכיוון מוסרי, בכל תחומי החיים (צבא מול השתמטות, שירות משמעותי מול לא משמעותי, למידה עם ערך מוסף או לשם ציונים וכו')

וזה יחבר אותם לנושא באופן מדיני בנוסף לאישי, ויעמת את התלמידים עם העמדות השונות.

הדרך לניהול הדיון:

מעבר לניהול רגיל של הדיון אני ארצה לתת "טויסט" בסוף:

צריך להדגיש לתלמידים שבכל גישה יש גם רלונטיות לחייהם האישיים-

למשל- האם צריך לשלוח חיילים לאיזורי עימות בעולם (ברית נאט"ו), האם מדינת ישראל צריכה להצטרף לברית, במידה והעמדה המוסרית מובילה בדיון בכיתה?

לאחר הדיון אראה לתלמידים את הנאום בן הדקה של ח"כ אבי מעוז
https://www.youtube.com/watch?v=7-ijmbzCAv4

# data[].attributes.attachment_link.title
ח״כ מעוז: הקשר בין ג'ון לנון, אריאל זילבר ומלחמת רוסיה-אוקראינה