# data[].attributes.body
Miks raba tundub õudsa ja ohtlikuna?

Maisamaa laps, kes sa põllul rukkipilliroo sisse ära upud ja jaanipäewal lõhnawa heina sees tiritammi istutad, kas oled ka soopinnal heljunud, tema õhku sisse hinganud, tema isewärki ilu silmitsenud, kas oled ka õitswat murakat näinud

# data[].attributes.body
Rabalaibad või soolaibad on soos või rabas väga pikka aega  säilinud surnukehad. Tavaliselt mõistetakse rabalaipade all Põhja-Euroopas ajaloolistel germaanlaste ja keltideasualadel ajavahemikus u 500 eKr kuni 500 pKr pärinevaid laipu.

Esimesed praeguseni säilinud rabalaipade leiud pärinevad 19. sajandi algupoolest, arvukalt surnukehi leiti Teise maailmasõja. Kõige uuemad leiud on 21. sajandi algusest. Kokku on leitud rohkem kui 1000 inimese jäänused, kõige rohkem rabalaipu pärineb Rootsist, Norrast, Taanist, Põhja-Saksamaalt, Iirimaalt ja Inglismaalt.

Osa leituid on ilmselt ise õnnetult sisse vajunud, osa teadlikult maetud. Taani ajaloolane Peter Vilhelm Glob viitab asjaolule, et paljud soost leitud on surnud vägivaldset surma, ja oletab, et tegu on olnud ohverdamise või karistamisega.

Üle 80 aasta on möödas päevast, mil Raplamaalt Rabivere rabast leiti mõnesaja aasta eest surnud naise maised jäänused. Hiljuti sellekohase doktoritöö kaitsnud Pikne Kama loodab, et ehk annavad meie sood või rabad välja veel mõne sellise kadunukese.
https://tartu.postimees.ee/4145119/noore-doktori-unistus-rabalaibast-elab-visalt-edasi

# data[].attributes.attachment_link.title
Noore doktori unistus rabalaibast elab visalt edasi

# data[].attributes.attachment_link.description
Üle 80 aasta on möödas päevast, mil Raplamaalt Rabivere rabast leiti mõnesaja aasta eest surnud naise maised jäänused. Hiljuti sellekohase doktoritöö kaitsnud Pikne Kama loodab, et ehk annavad meie sood või rabad välja veel mõne sellise kadunukese.

# data[].attributes.body
1936 aastal leiti Harjumaa Rabivere rabast maetud naine. Arvatavasti maeti ta 17. sajandi lõpp või 18. sajandi algus. Seda oletati sellest, et seal oli naise kõrval münt mis oli pärit aastast 1667.

# data[].attributes.headline
Leningradi oblastist avastati praeguseks juba haruldane Nõukogude sõjalennuk Polikarpov I-153 „Tšaika“ (Kajakas). Lennuk lasti alla soomlastega peetud sõja lõpus. Allatulistatud hävituslennuk I-153 leiti üsna Soome praeguse piiri juurest — Viiburi lähedastest soodest. Seda tüüpi lennukeid on praeguseks maailmas alles vaid viis tükki. Lennukini jõudmiseks tuli raiuda läbi tiheda metsa kilomeetrine rada. Kõik leiud — lennukikere, šassii ja mootori number ei tekitanud ekspertides enam kahtlusi, et tegu on tõesti hävitaja I-153ga. Kuigi leitud lennuki puitosad on põlenud ja ta kere on täis kuuli ning mürsujälgi, on masin üldiselt hästi säilinud.

# data[].attributes.subject
Leningradi oblastist avastati praeguseks juba haruldane Nõukogude sõjalennuk Polikarpov I-153 „Tšaika“ (Kajakas). Lennuk lasti alla soomlastega peetud sõja lõpus. Allatulistatud hävituslennuk I-153 leiti üsna Soome praeguse piiri juurest — Viiburi lähedastest soodest. Seda tüüpi lennukeid on praeguseks maailmas alles vaid viis tükki. Lennukini jõudmiseks tuli raiuda läbi tiheda metsa kilomeetrine rada. Kõik leiud — lennukikere, šassii ja mootori number ei tekitanud ekspertides enam kahtlusi, et tegu on tõesti hävitaja I-153ga. Kuigi leitud lennuki puitosad on põlenud ja ta kere on täis kuuli ning mürsujälgi, on masin üldiselt hästi säilinud.

# data[].attributes.body
https://www.delfi.ee/artikkel/26526477/video-viiburi-soost-leiti-haruldane-sojalennuk

Risto R.

# data[].attributes.headline
Sood ning sooserva metsad on suve lõpus ja sügisel marja- ning seenerikkad

# data[].attributes.subject
Sood ning sooserva metsad on suve lõpus ja sügisel marja- ning seenerikkad

# data[].attributes.body
MARKUS ARUMETS

# data[].attributes.body
Kõige uuemad leiud on 21. sajandi algusest. Kokku on leitud rohkem kui 1000 inimese jäänused, kõige rohkem rabalaipu pärineb Rootsist, Norrast, Taanist, Põhja-Saksamaalt, Iirimaalt ja Inglismaalt.

# data[].attributes.headline
Sõjaajaloo klubi Otsing andis laupäeval Eesti sõjamuuseumile üle Punaarmeele kuulunud 76-millimeetrise polgukahuri.Kahur leiti ja tõsteti maapinnale mullu kevadel Ida-Virumaal Kõrgesoost. Otsingud kestsid kolm aastat. Klubi restaureeris ja konserveeris kahuri, vahendas "Aktuaalne kaamera"."See asus Kõrgesoos seitsme meetri sügavusel. Me tõstime selle üles - kasutasime klubi tuukrit, vintsidega vintsisime ta üles ja tõime soo pealt ära. See kahur huppus lahingute käigus 1944. aasta veebruaris," selgitas MTÜ Otsing juhatuse liige Igor Sedunov.Kingitus tehti seoses Sõjamuuseumi 100. sünnipäevaga. Kahur siiski sõjamuuseumisse ei jää, vaid see viiakse Vaivaras asuvasse Sinimägede muuseumi."Meil on kogudes umbes 80 000 museaali: kõige suurem ehk tank ja ülejäänud rasketehnika kuni pisikeste märkideni välja. Need kõik on ühteviisi olulised museaalid," rääkis sõjamuuseumi direktor Hellar Lill.

# data[].attributes.subject
Sõjaajaloo klubi Otsing andis laupäeval Eesti sõjamuuseumile üle Punaarmeele kuulunud 76-millimeetrise polgukahuri.Kahur leiti ja tõsteti maapinnale mullu kevadel Ida-Virumaal Kõrgesoost. Otsingud kestsid kolm aastat. Klubi restaureeris ja konserveeris kahuri, vahendas "Aktuaalne kaamera"."See asus Kõrgesoos seitsme meetri sügavusel. Me tõstime selle üles - kasutasime klubi tuukrit, vintsidega vintsisime ta üles ja tõime soo pealt ära. See kahur huppus lahingute käigus 1944. aasta veebruaris," selgitas MTÜ Otsing juhatuse liige Igor Sedunov.Kingitus tehti seoses Sõjamuuseumi 100. sünnipäevaga. Kahur siiski sõjamuuseumisse ei jää, vaid see viiakse Vaivaras asuvasse Sinimägede muuseumi."Meil on kogudes umbes 80 000 museaali: kõige suurem ehk tank ja ülejäänud rasketehnika kuni pisikeste märkideni välja. Need kõik on ühteviisi olulised museaalid," rääkis sõjamuuseumi direktor Hellar Lill.

# data[].attributes.body
RENEE KAERAMAA
https://kultuur.err.ee/k/muuseumid

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hea lugeja, näeme et kasutate vanemat brauseri versiooni või vähelevinud brauserit.

Parema ja terviklikuma kasutajakogemuse tagamiseks soovitame alla laadida uusim versioon mõnest meie toetatud brauserist:

# data[].attributes.attachment_link.description
Hea lugeja, näeme et kasutate vanemat brauseri versiooni või vähelevinud brauserit. Parema ja terviklikuma kasutajakogemuse tagamiseks soovitame alla laadida uusim versioon mõnest meie toetatud brauserist:

# data[].attributes.headline
Soodega on kaetud 22,3% Eesti territooriumist. Meil on 9836 rohkem kui 1 hektari suurust sood.

# data[].attributes.subject
Soodega on kaetud 22,3% Eesti territooriumist. Meil on 9836 rohkem kui 1 hektari suurust sood.

# data[].attributes.body
Soo on kolm arengu faasi madalsoo,siirdesoo ja kõrgsoo.