# data[].attributes.body
https://www.leibur.ee/leiburi-lugu/leiva-lugu/rukis/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rukis on maailmas üsna eksootiline ja haruldane teravili, moodustades vaid 1,5% kogu kasvatatavast teraviljast. Euroopa põhjaosas on see ajalooliselt kujunenud peamiseks teraviljatooraineks.

Rukki hapendamisel saadakse leiba, mis on heade maitseomadustega ja toitaineterikas. Leib annab suhteliselt vähe toiduenergiat, põhiliselt sisalduvad temas süsivesikud ja valgud ning veidi rasva. Lisaks sisaldab rukkijahu mitmesuguseid mineraalaineid ja vitamiine, eriti B-grupi vitamiine, mida vajab inimese närvisüsteem ning nahk. Eriti hästi toimivad kõik selle grupi vitamiinid koos.

Jahu täpsemad toiteväärtuselised omadused sõltuvad väga suuresti sellest, millistest viljatera osadest see on valmistatud.

Lisaks jahule kasutatakse rukkiteri erinevates leivatoodetes tervelt, vähem või rohkem purustatult ja helvestena.
Iga toote täpsema koostise leiab pakendilt, kus retseptis kasutatud ained on loetletud alanevas järjekorras. Pagaritoodete tervislikkuse võrdlemiseks soovitame vaadata ennekõike kiudaine-, suhkru- ja soolasisaldust.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rukis on maailmas üsna eksootiline ja haruldane teravili, moodustades vaid 1,5% kogu kasvatatavast teraviljast. Euroopa põhjaosas on see ajalooliselt kujunenud peamiseks teraviljatooraineks. Rukki hapendamisel saadakse leiba, mis on heade maitseomadustega ja toitaineterikas. Leib annab suhteliselt vähe toiduenergiat, põhiliselt sisalduvad temas süsivesikud ja valgud ning veidi rasva.

# data[].attributes.headline
Rukis on vana ja vähenõudlik teraviljasort, mis võib kasvada ka seal, kus toitaineid napib.

# data[].attributes.subject
Rukis on vana ja vähenõudlik teraviljasort, mis võib kasvada ka seal, kus toitaineid napib.

# data[].attributes.body
Rukis on kõrreliste sugukonda kuuluv kultuurtaim. Rukkil on narmasjuurestik, seest õõnes kõrs, mille pikkus on tavaliselt 110-200 cm. Rukki lehtedel on lehetupp lehelaba ja kõrvakesed.  Õisikul on pea, lüliline peatelg ja kaheõielised pähikud. Viljadeks on paljateralised terised. Rukis on väärtuslik toitainete allikas selles on valku, rasvu, süsiverikuid, mineraale ja B rühma vitamiine.

# data[].attributes.headline
Looduslikult esines rukis Edela-Aasias nisupõldudel umbrohuna. Koos nisuga levis rukis pronksiajal (1800–1500 eKr) Euroopasse, kus ta jahedamas kliimas ja kehvemal mullal arenes omaette kultuurteraviljaks.

# data[].attributes.subject
Looduslikult esines rukis Edela-Aasias nisupõldudel umbrohuna. Koos nisuga levis rukis pronksiajal (1800–1500 eKr) Euroopasse, kus ta jahedamas kliimas ja kehvemal mullal arenes omaette kultuurteraviljaks.

# data[].attributes.body
Eestis kasvatati rukist küll juba aastatuhande alguses, kuid kultuurteraviljana levis ta laiemalt 11. sajandil.

# data[].attributes.body
Tähtsaimal kohal oli rukis Eestis 15.–16. sajandil. Euroopas ainulaadsetes rehielamutes kuivatatud rukis säilis hästi

# data[].attributes.headline
Peamiselt kasutatakse rukist leivajahu toorainena, millest valmistatakse rukkileiba, mis on põhiline  teraviljatoit Põhja-Euroopas ja Venemaal.

# data[].attributes.subject
Peamiselt kasutatakse rukist leivajahu toorainena, millest valmistatakse rukkileiba, mis on põhiline  teraviljatoit Põhja-Euroopas ja Venemaal.

# data[].attributes.body
Rukki teri kasutatakse põhiliselt jahu tootmiseks. Lisaks kasutatakse rukkist viski ja viina valmistamiseks. Looma kasvatajad on rukkipõhku kasutanud loomadele allapanuks ja söödaks. Rukiõled olid  katuseõlgede allikaks. Rukki õlgesid ja viljapäid kasutatakse ka käsitöös õlgedest punumises.

# data[].attributes.body
https://ring.ee/lanksaare/lanksaarde-rukist-loikama-24-augustil/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lanksaare pererahvas on selleks korraks jälle üle kallistatud ja uued ja vanad loomad sügatud. Aidaraamatusse sai kirja 12 usinat rukkilõikajat. Kes suuremad, kes väiksemad.

Rukist saime proovida lõigata nii vikatite kui ka sirpidega ning igaühel oli võimalus endale sobivaim lõikustehnika välja töötada. Nõu ja jõuga oli abiks mitut sorti rukkilõikamise spetsialiste. Lõpptulemus oli ilus ja oktoobrikuus ootab pererahvas meid juba tagasi, et rukkiga edasi toimetada. Kui hästi läheb siis sügisel ehk õnnestub isegi omalõigatud rukkist leiba küpsetada 🙂

Töö tehtud ja rukkihakid püsti

Rukise hakkidesse sidumine

----------------------------------------
Ärgake talurahvas ja otsige oma sirbid-vikatid välja...

...sest teravili ei küsi, tema valmib siis kui tema valmib. Rukis murrab Lanksaares pead ja peremees Enn samuti. Et kes see lõikab?

Kombain loomulikult ega me keskajas ei ela. Aga mingi osa ca 9 hektarist rukkipõllust on Lanksaare rahvas otsustanud kokku

panna käsitsi. Sellega seoses toimub:

24-25.augustil Lanksaares rukki kokkupanek esiisade kombel

-lõigatakse rukist nii sirpide kui vikatitega

-seotakse rukis hakkidesse

-õpetamas on Nõukogude Liidu aegne meisterrukkikokkupanija Tõrvast

-ettevõtmise jäädvustab filmikaamera tulevaste põlvede tarbeks

Miks just esmaspäev-teisipäev tööd murtakse? Aga seepärast, et vanasti lõigati rukist ikka argipäeval, pühapäeviti käidi kirikus.

Koha peal peaks olema ka rukkiekspert Shveitsist.

Töö lõpetuseks maitstakse ilmselt ka rukkiviina ja kesvamärjukest. Higi saab maha soome tüüpi saunas.

Nii, et kes tahab ajas sada aastat tagasi minna, see sirp vööle, takused rõivad selga ja Lanksaarde!

Lõikust harjutama minna võib juba ka pühapäeval

NB! Kui ettevõtmine korda läheb, toimub sügisel peks. Rehepeks.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lanksaare pererahvas on selleks korraks jälle üle kallistatud ja uued ja vanad loomad sügatud. Aidaraamatusse sai kirja 12 usinat rukkilõikajat. Kes suuremad, kes väiksemad. Rukist saime proovida lõigata nii vikatite kui ka sirpidega ning igaühel oli võimalus endale sobivaim lõikustehnika välja töötada. Nõu ja jõuga oli abiks mitut sorti rukkilõikamise spetsialiste.

# data[].attributes.body
Eestis kasvatatakse talirukki sorte. Talirukis sobib kasvatamiseks nii tava- kui ka maheviljeluse tingimustes kui suhteliselt haigus- ja kahjurikindel ning umbrohtude levikut takistav kultuur.  Rukis kasvab hästi vähem viljakatel, kergema lõimisega, põuakartlikel ja kergelt happelistel muldadel.  Talirukis on kaheaastane taim, mida külvatakse enne külmade saabumist sügisel, et see juurduks ja karastuks. Tärkamiseks vajab toitaineid ja vett. Toitainete omastamine on efektiivne kui muld on parasniiske ja õhk soe. Noori taimi nimetatakse oraseks. See talvitub lume all. Talirukis vajab enam vett võrsumise ja loomise ajal seepärast mõjub külviaegne või kevadine põud rukki saagikusele rohkem kui õitsemise järgne sademete puudus. Vili valmib suve lõpul.

# data[].attributes.body
Rukki peamiseks haiguseks on leherooste. Tunnuseks on korrapäratud punakaspruunid laigud lehtedel. Ruki oras nakatub sellesse vaheperemees taimedelt. Haigus võib põhjustada orase täieliku hävimise. Tõrjeks pritsitakse taimi seenevastaste taimekaitsevahenditega.

Kahjuritest võib rukist ohustada nisusirplane. See on vaevu märgatav ripslane. Nende vastu pritsitakse kahjuritõrje vahendiga.