# data[].attributes.body
Austro-Ugarska je dobila mandat da okupira BIH, ali je pravno gledajući, ostala posjed osmanskog sultana sve do 1908.godine.
Praktično je BIH bila vlasništvo austrougarskog cara, a pravno vlasništvo sultana.
Postavilo se pitanje - kome pripada BIH, s obzirom da je monarhija bila podijeljena na dva dijela. Odlučeno je da BIH bude ''posebno tijelo'' - corpus separatum, unutar Monarhije.

# data[].attributes.body
Ovom konvencijom sultan Abdulhamid i car Franjo Josip su se dogovorili da sultan bude nadležan za vjerska pitanja bosanskohercegovačkih muslimana.

# data[].attributes.body
Uprava je povjerena zajedničkom ministarstvu finansija i stanovnici BIH su mogli da imaju dvojno državljanstvo.
Glavna upravna institucija bila je Zemaljska vlada u Sarajevu. Glavna ličnost u zemlji je bio ZEMALJSKI POGLAVAR, najčešće Mađar.

# data[].attributes.body
Što se tiče administracije - činovnika, uglavnom su bili stranci. Drugi oslonac su bili policajci, kojih je bilo 5 puta više nego učitelja.
OsmanSki zakoni su potisnuti modernim zakonodavstvom.
Administrativno je BIH bila podijeljena na 6 okruga, 54 kotara i kotarske ispostave.
- 1880.g. donesen je CarinSki zakon, po kojem je BIH integrisana u carisnki sistem i privredu A-U.

# data[].attributes.headline
Karta administrativne podjele BIH u okviru A-U

# data[].attributes.subject
Karta administrativne podjele BIH u okviru A-U

# data[].attributes.body
Iako je Nopopazarskom konvencijom sultan bio nadležan za islamsku zajednicu u BIH, to
a-u vlast nije poštovala pa je car Franjo Josip 1882.godine imenovao prvog reis ul-ulemu Mustafu Hilmi ef. Hadžiomerovića.

# data[].attributes.body
1. Šta znači da je BIH bila ''corpus separatum''?
2. Ko je bio na čelu Zemaljske vlade?
3. Ko je bio a-u car?
4. Na koliko okruga i kotara je bila podijeljena BIH?
5. Zašto je izbio Hercegovački ustanak?

# data[].attributes.body
1881.godine je donesen Vojni zakon i predviđao je da su svi punoljetni i vojno sposobni muškarci u BIH obavezni služiti  a-u vojsku.
Kao posljedica donošenja Vojnog zakona jeste izbijanje hercegovačkog ustanka, kojeg su poveli muslimani i pravoslavci. Vođe su bili Salihaga Forto i Pero Tunguz. Centar ustanka je bio u Ulogu. Intervencijom a-u vojske ustanak je ugušen.

# data[].attributes.attachment_link.description
VideoLink lets you share videos on YouTube easily, without distracting third-party content or advertisements.