# data[].attributes.headline
Завдяки Указу Президента виданий у 2015 році Україна розпочала нову традицію святкування 8 та 9 травня в європейському дусі пам’яті та примирення.22 листопада 2004 року Генеральна Асамблея ООН прийняла Резолюцію №A/RES/59/26, в якій проголосила 8 і 9 травня Днями пам’яті та примирення. Нею державам-членам ООН, неурядовим організаціям, приватним особам, крім святкування своїх Днів Перемоги чи Визволення, рекомендовано також щороку відзначати один або два дні як данину пам’яті всім жертвам Другої світової війни. У Великій Британії та країнах Співдружності відзначається «День Перемоги в Європі»; у Вірменії – «День Миру»; у Норвегії – «День визволення»; у Словаччині – «День перемоги над нацизмом»; у США – «День Пам’яті»; у Франції – «День Перемоги»; у Чехії – «Національний День».

# data[].attributes.subject
Завдяки Указу Президента виданий у 2015 році Україна розпочала нову традицію святкування 8 та 9 травня в європейському дусі пам’яті та примирення.22 листопада 2004 року Генеральна Асамблея ООН прийняла Резолюцію №A/RES/59/26, в якій проголосила 8 і 9 травня Днями пам’яті та примирення. Нею державам-членам ООН, неурядовим організаціям, приватним особам, крім святкування своїх Днів Перемоги чи Визволення, рекомендовано також щороку відзначати один або два дні як данину пам’яті всім жертвам Другої світової війни. У Великій Британії та країнах Співдружності відзначається «День Перемоги в Європі»; у Вірменії – «День Миру»; у Норвегії – «День визволення»; у Словаччині – «День перемоги над нацизмом»; у США – «День Пам’яті»; у Франції – «День Перемоги»; у Чехії – «Національний День».

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал ICTV

# data[].attributes.attachment_link.title
Відеоролик до 75-річчя перемоги над нацизмом у Другій світовій війні

# data[].attributes.headline
Червоний мак як символ пам’яті жертв війни вперше використано в Україні на заходах, приурочених до річниці завершення Другої світової війни у 2014 році. Дизайн українського червоного маку розроблено за ініціативи Українського інституту національної пам'яті та Національної телекомпанії України; автором символу є харківський дизайнер Сергій Мішакін. Графічне зображення є своєрідною алюзією: з одного боку воно уособлює квітку маку, з іншого – кривавий слід від кулі. Поруч з квіткою розміщено дати початку і закінчення Другої світової війни та гасло. Де який час під малюнком було розміщено  «Ніколи знову». Але потім запропонували  нове гасло: “Пам'ятаємо. Перемагаємо”. Ми пам'ятаємо, якою страшною трагедією для українців була Друга світова війна. Ми пам'ятаємо, що агресора зупинили спільними зусиллями об'єднані нації. Ми пам'ятаємо, що той, хто захищає свою землю, завжди перемагає. Ця пам'ять робить нас сильнішими. Вона — запорука неминучості нашої перемоги сьогодні.

# data[].attributes.subject
Червоний мак як символ пам’яті жертв війни вперше використано в Україні на заходах, приурочених до річниці завершення Другої світової війни у 2014 році. Дизайн українського червоного маку розроблено за ініціативи Українського інституту національної пам'яті та Національної телекомпанії України; автором символу є харківський дизайнер Сергій Мішакін. Графічне зображення є своєрідною алюзією: з одного боку воно уособлює квітку маку, з іншого – кривавий слід від кулі. Поруч з квіткою розміщено дати початку і закінчення Другої світової війни та гасло. Де який час під малюнком було розміщено  «Ніколи знову». Але потім запропонували  нове гасло: “Пам'ятаємо. Перемагаємо”. Ми пам'ятаємо, якою страшною трагедією для українців була Друга світова війна. Ми пам'ятаємо, що агресора зупинили спільними зусиллями об'єднані нації. Ми пам'ятаємо, що той, хто захищає свою землю, завжди перемагає. Ця пам'ять робить нас сильнішими. Вона — запорука неминучості нашої перемоги сьогодні.

# data[].attributes.attachment_link.title
Звідки в Україні квітка червоного маку

# data[].attributes.headline
 День пам’яті жертв фашизму – це День пам’яті десятків мільйонів людей, які загинули в Другій світовій війні:мільйонів солдатів, яких фашистські лідери зіштовхнули один з одним, але ще більше –  мирних жителів, які гинули під бомбами, від хвороб та від голоду.     Дорогою ціною заплатив український народ за участь у найстрашнішій за всю світову історію війні 1941-1945 рр. Не зникає в пам'яті людській, не йде в забуття великий подвиг і велика трагедія нашого народу – його битва, його перемога над фашистами. Можна по-різному ставиться до Великої Вітчизняної війни, по-різному її називати, але хіба можна забути тих, хто віддав своє життя для щастя інших. Наша пам’ять про ті часи  – це лише маленька часточка великої данини пошани полеглим.

# data[].attributes.subject
 День пам’яті жертв фашизму – це День пам’яті десятків мільйонів людей, які загинули в Другій світовій війні:мільйонів солдатів, яких фашистські лідери зіштовхнули один з одним, але ще більше –  мирних жителів, які гинули під бомбами, від хвороб та від голоду.     Дорогою ціною заплатив український народ за участь у найстрашнішій за всю світову історію війні 1941-1945 рр. Не зникає в пам'яті людській, не йде в забуття великий подвиг і велика трагедія нашого народу – його битва, його перемога над фашистами. Можна по-різному ставиться до Великої Вітчизняної війни, по-різному її називати, але хіба можна забути тих, хто віддав своє життя для щастя інших. Наша пам’ять про ті часи  – це лише маленька часточка великої данини пошани полеглим.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ukrainian Institute of National Remembrance

# data[].attributes.attachment_link.title
Пам'ятаємо! Перемагаємо! Відеоролик до 8-9 травня 2015

# data[].attributes.headline
Війна. За цим коротким і страшним словом – згарища, запеклі бої, зруйновані міста і села, сльози матерів і дітей. На нашу землю війна прийшла раннім світанком 22 червня 1941 року.

# data[].attributes.subject
Війна. За цим коротким і страшним словом – згарища, запеклі бої, зруйновані міста і села, сльози матерів і дітей. На нашу землю війна прийшла раннім світанком 22 червня 1941 року.

# data[].attributes.headline
Все починалося з грому небесного,Такого жорстокого, такого нечесного.І з ненависного, злісного грому,Який на світанку вигнав із дому…І мама мовчазно-бліда, мов стіна…І тато поволеньки каже: „Війна“

# data[].attributes.subject
Все починалося з грому небесного,Такого жорстокого, такого нечесного.І з ненависного, злісного грому,Який на світанку вигнав із дому…І мама мовчазно-бліда, мов стіна…І тато поволеньки каже: „Війна“

# data[].attributes.headline
Такі слова полум’яними віршами входили в серця усіх українців. А попереду ще було 1418 важких днів і ночей. Дорогою ціною дісталась мужнім воїнам перемога. Чимало їх полягло на фронтових шляхах. І пам'ять про них, та їхній подвиг ніколи не згасне.

# data[].attributes.subject
Такі слова полум’яними віршами входили в серця усіх українців. А попереду ще було 1418 важких днів і ночей. Дорогою ціною дісталась мужнім воїнам перемога. Чимало їх полягло на фронтових шляхах. І пам'ять про них, та їхній подвиг ніколи не згасне.

# data[].attributes.headline
І як тільки ворог ступив на українську землю, мільйони піднялись, щоб дати йому відсіч. І кожен вірив у світлу перемогу.

# data[].attributes.subject
І як тільки ворог ступив на українську землю, мільйони піднялись, щоб дати йому відсіч. І кожен вірив у світлу перемогу.

# data[].attributes.attachment_link.title
До Дня пам’яті та примирення і 73-ї річниці перемоги над нацизмом у Другій світовій війні

# data[].attributes.headline
Вічірко Назар

# data[].attributes.subject
Вічірко Назар

# data[].attributes.body
Починаючи з 2015 року, в Україні відзначають День пам’яті та примирення. В цей день наше суспільство згадує жертв Другої світової війни. У кожній сім’ї є про що сказати, але історія багатьох родин втрачена, адже в часи Радянського Союзу про це не говорили. Говорили більше про героїзм, а не трагедії родин. Єдині спогади, які залишилися в нашій сім’ї – від прабабусь. Коли почалася війна, вони тільки народилися. В однієї прабабусі Галини мати Аксенія померла у 1940 році від тифу, а батько, який залишився з двома малолітніми дітьми – працював на залізничній станції. Саме через наявність дітей та стан здоров’я його не призвали до служби в армії. Серед прабабусиних чи не єдиних власних згадок – захоплення міста німцями. Вона було малою, нормальне харчування та солодощі були відсутні, тому, мабуть, через це їй запам’ятався фрагмент, як її німці підгодовували грудочками цукру, носили на руках та називали «кіндер». Як і у всі часи та в різних народах, були і залишаються, як добрі, так і бездушні люди. Бабуся також розповідає, що ніби-то її дідусь по лінії мами дійшов до Берліну, але через те, що вся сім’я вимерла в часи Голодомору, мати померла від тифу, а з батьком тема війни не обговорювалася – подробиць вона не знає. Друга прабабуся Галина теж, через замовчування теми та свій малий вік у роки війни, інформації знає небагато. Їй розповідали, що її дідусь Антон воював на територіях Західної України, і майже на самому початку війни потрапив у полон. Вийшов він звідти вже по завершенні воєнних дій. Як склалася його подальша доля, на жаль, невідома. Історія має вчити. І вже зараз ми повинні не замовчувати ті події, які переживає Україна, ми зобов’язані говорити про те, що є насправді, навіть, якщо правда багатьом не вигідна.

# data[].attributes.headline
Бугайов Роман

# data[].attributes.subject
Бугайов Роман

# data[].attributes.body
Історія моєї бабусі

# data[].attributes.headline
Втрати України від фашизму:Україна входить до числа країн, найбільш постраждалих від фашизму в роки Другої світової війни – як від воєнних дій, так і від військових злочинів. Прямі втрати населення – вбиті та померлі від поранень або голоду, зниклі безвісти               – складають понад 8 мільйонів осіб.

# data[].attributes.subject
Втрати України від фашизму:Україна входить до числа країн, найбільш постраждалих від фашизму в роки Другої світової війни – як від воєнних дій, так і від військових злочинів. Прямі втрати населення – вбиті та померлі від поранень або голоду, зниклі безвісти               – складають понад 8 мільйонів осіб.

# data[].attributes.attachment_link.title
Втрати України за час 2 Світової війни

# data[].attributes.headline
Гортайте стовпчик до низу

# data[].attributes.subject
Гортайте стовпчик до низу

# data[].attributes.headline
Лисенко Володимир

# data[].attributes.subject
Лисенко Володимир

# data[].attributes.body
Мій прадід
Мусейчук Павло Федорович

# data[].attributes.headline
Колеснікова Поліна

# data[].attributes.subject
Колеснікова Поліна

# data[].attributes.body
Мій прадідусь  Колесніков Петро Матвійович пройшов майже всю війну. Та на жаль у січні 1945 році в Польському місті Каліш героїчно загинув. За свій подвиг посмертно був нагороджений орденом Великої Вітчизняної війни ІІ ступеня та похований в меморіалі м. Каліш

# data[].attributes.headline
Ще один мій прадідусь Хижняк Прокофій Олександрович 

# data[].attributes.subject
Ще один мій прадідусь Хижняк Прокофій Олександрович 

# data[].attributes.body
пройшов дві війни, фінську та велику вітчизняну. Був прикордонником, приймав участь у бойових діях на Брянському та Південно - Західному фронті. За свою храбрість і мужність був нагороджений орденом " Червоної зірки" та орденом Великої Вітчизняної війни ІІ ступеня.

# data[].attributes.headline
Ще один мій прадідусь Хижняк Прокофій Олександрович 

# data[].attributes.subject
Ще один мій прадідусь Хижняк Прокофій Олександрович 

# data[].attributes.body
пройшов дві війни, фінську та велику вітчизняну. Був прикордонником, приймав участь у бойових діях на Брянському та Південно - Західному фронті. За свою храбрість і мужність був нагороджений орденом " Червоної зірки" та орденом Великої Вітчизняної війни ІІ ступеня.

# data[].attributes.headline
Соболь Володимир

# data[].attributes.subject
Соболь Володимир

# data[].attributes.body
Мій прапрадід Гребескул Микола Некіфорович пройшов дві війни Фінську і Другу Світову. Під час бойових дій на території України потрапив у полон, з якого втік врятувавши свого товариша. Коли Червона армія звільнила Україну, прадід пішов знову захищати свою рідну землю. За свої подвиги отримав два ордени, один "Червого прапора", а інший  ордена"Слави" . Я читав що орден Слави дуже крутий, і його вручали , тільки за дуже великі подвиги!!!! Дідусь не любив згадувати війну, тому не можу розповісти багато про його подвиги.
https://stapravda.ru/20080508/Znaki_doblesti_i_gerojstva_Medal_Zolotaya_zvezda_30584.html

# data[].attributes.headline
Прохницький Максим

# data[].attributes.subject
Прохницький Максим

# data[].attributes.body
Мій прапрадід Сапожников Павло Олексійович воював на фронтах Другої світової війни. Пройшов всю війну і повернувся додому до своєї родини. За свої героїчні подвиги дідусь отримав багато нагород.

# data[].attributes.headline
Ось одна з нагород, яку він отримав за звільнення від німецько - фашистських захватчиків  Будапешту          ( столиці Румунії)

# data[].attributes.subject
Ось одна з нагород, яку він отримав за звільнення від німецько - фашистських захватчиків  Будапешту          ( столиці Румунії)

# data[].attributes.body
Розповідь про прапрадіда Булатний Олександр Федотович

# data[].attributes.headline
На окупованій території вороги знущалися над мирним населенням та військовополоненими. Вони масово розстрілювали жителів міст і сіл, не жаліючи ні старих, ні малих, піддавали нелюдським тортурам полонених солдатів і офіцерів, партизанів, підпільників, тисячами примусово вивозили працездатних громадян на каторжні роботи до Німеччини, руйнували пам'ятники національної культури, житлові будинки, підприємства, розкрадали майно громадян та загальнонаціональні цінності. Ідеологи фашизму проповідували надуману расову теорію про вищість арійської раси – раси господарів, покликаних керувати іншими народами.

# data[].attributes.subject
На окупованій території вороги знущалися над мирним населенням та військовополоненими. Вони масово розстрілювали жителів міст і сіл, не жаліючи ні старих, ні малих, піддавали нелюдським тортурам полонених солдатів і офіцерів, партизанів, підпільників, тисячами примусово вивозили працездатних громадян на каторжні роботи до Німеччини, руйнували пам'ятники національної культури, житлові будинки, підприємства, розкрадали майно громадян та загальнонаціональні цінності. Ідеологи фашизму проповідували надуману расову теорію про вищість арійської раси – раси господарів, покликаних керувати іншими народами.

# data[].attributes.attachment_link.title
20 кроків до мрії. Україна у Другій світовій війні.

# data[].attributes.headline
Роки... Скільки б їх не минуло, не зітруть у народній пам’яті світлі імена тих, хто віддав своє життя за незалежність нашої Вітчизни. Не забуваємо ми воїнів нашого села. Золотими літерами вписані їх прізвища та імена в книзі „Пам’яті”.  На  фронтах війни загинуло сотні .... тисячі... мільйони.....

# data[].attributes.subject
Роки... Скільки б їх не минуло, не зітруть у народній пам’яті світлі імена тих, хто віддав своє життя за незалежність нашої Вітчизни. Не забуваємо ми воїнів нашого села. Золотими літерами вписані їх прізвища та імена в книзі „Пам’яті”.  На  фронтах війни загинуло сотні .... тисячі... мільйони.....

# data[].attributes.headline
Хвилина мовчання

# data[].attributes.subject
Хвилина мовчання

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Варвара Соболева

# data[].attributes.attachment_link.title
Хвилина мовчання

# data[].attributes.headline
Фашизм – одна з найбільших хвороб людства. Ключовими ознаками фашизму є: культ особистості, зневага до людських цінностей, систематичне нехтування правами людини, культ війни та сили, зовнішня агресія. Ці ознаки об’єднують і Третій Рейх у минулому, і пануючий тепер у Росії режим. Одним із виявів зазначених ознак у випадку з путінською Росією є її агресія проти України. Українці протистоять цій агресії, але, як і у випадку з фашизмом у середині XX століття, протистояти потрібно, об’єднавши сили всього демократичного світу. Єдність перед обличчям ворога має стати усвідомленою необхідністю і є запорукою перемоги. Батьки учнів нашого класу зараз відстоюють наше право на вільне життя і вільний вибір на сході України. (Світлини зі сходу України). Низький уклін їм за їхню мужність і силу духу.

# data[].attributes.subject
Фашизм – одна з найбільших хвороб людства. Ключовими ознаками фашизму є: культ особистості, зневага до людських цінностей, систематичне нехтування правами людини, культ війни та сили, зовнішня агресія. Ці ознаки об’єднують і Третій Рейх у минулому, і пануючий тепер у Росії режим. Одним із виявів зазначених ознак у випадку з путінською Росією є її агресія проти України. Українці протистоять цій агресії, але, як і у випадку з фашизмом у середині XX століття, протистояти потрібно, об’єднавши сили всього демократичного світу. Єдність перед обличчям ворога має стати усвідомленою необхідністю і є запорукою перемоги. Батьки учнів нашого класу зараз відстоюють наше право на вільне життя і вільний вибір на сході України. (Світлини зі сходу України). Низький уклін їм за їхню мужність і силу духу.

# data[].attributes.attachment_link.title
Кліп до 8 травня, Дня пам'яті і примирення

# data[].attributes.headline
Один із символів нашої країни – український вінок. В ньому уплетено 25 стрічок, по кількості областей України і автономної Республіки Крим. - Якою ви хочете бачити нашу державу? Єдиною, соборною, красивою, квітучою, співучою,  мирною…...        - Найголовніше, діти, це мирне небо над головою і спокій у нашій державі.

# data[].attributes.subject
Один із символів нашої країни – український вінок. В ньому уплетено 25 стрічок, по кількості областей України і автономної Республіки Крим. - Якою ви хочете бачити нашу державу? Єдиною, соборною, красивою, квітучою, співучою,  мирною…...        - Найголовніше, діти, це мирне небо над головою і спокій у нашій державі.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
тижневик ЕХО

# data[].attributes.attachment_link.title
8 травня — День пам’яті та примирення