# data[].attributes.body
Navn:   Karl
Alder: 100 år
Genoplivning: Vil gerne genoplives, hvis han skulle få et hjerteanfald
Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Karl er uddannet automekaniker, og har haft eget værksted i 40 år.
Nuværende bolig: Karl bor i eget hjem. Han kommer senere i aflastning på et plejecenter.
Netværk: Karls kone, Misse, er død. Han har børn.
Værdier/livsførelse: Karl træner med vægte hver dag. Han spiser ikke grøntsager. Før blodproppen klarede Karl sig uden hjælp. Han lavede sin egen mad og kørte bil.
Interesser før og nu: Karl er meget glad for biler og kortspil.
Sygdom/funktionsnedsættelse: Karl får diabetes,type 2. Karl har mistet lidt af livsmodet og appetitten. Karl er blevet lidt bekymret for sin fremtid. Fordi han tidligere også har haft en blodprop.  Efter aflastning kommer han tilbage til eget hjem med rollator og nødkald.

# data[].attributes.body
Vi vil anbefale Karl at få mad ude fra, så han får et måltid med den rette sammen sætning, kulhydrater, proteiner, og fedt.

Karl's pårørende har svært ved at forstå hvorfor vi blander os i hans kost.

Vi forklare pårørende, at mængde af den mad han spiser, ikke vil blive forøget, af at han forsætte med den kost han hele tiden har fået. Fordi han er mindre aktiv, dvs. hans appetit mindskes. Så hvis han både kunne få noget kost der giver ham energi til at være aktiv, vil det også forøge hans appetit.

# data[].attributes.body
Hvis man har diabetes type-2, er det vigtigt at spise sundt og være fysisk aktiv. Ved at spise sundt og være regelmæssig fysisk aktiv er det lettere at holde blodsukkeret stabilt. Sund mad og mere aktivitet behøver hverken at kræve mere tid eller flere kræfter. Der behøves heller  ikke at følge strenge diæter eller at dyrke hård fysisk motion. Få omlægninger i hverdagen er ofte det, som skal til.

Der findes ikke nogen bestemt diæt, man skal spise ved diabetes. I princippet kan man spise alt slags mad. Men der bør spises mad med lavt fedt indhold og ikke for meget sukker i hverdagen. Maden bør være rig på grøntsager og fisk samt mindre fedt og sukker.

# data[].attributes.body
Diabetes type 2
Sukkersyge, er en livslang kronisk sygdom.
Insulinproduktion og omsætning af glucose er forstyrret.

Når man har type 2-diabetes er der to ting galt:

1. Insulinsignalet til muskler og fedtvæv er svækket. Dette betyder, at der ved en given mængde insulin transporteres mindre sukker ind i cellerne, dette kaldes insulinresistens. Insulinresistens i sig selv fører ikke til sukkersyge, fordi den normale bugspytkirtel kan øge dannelsen af  insulin og derved sikre, at der transporteres normale mængder af insulin ind i cellerne.

2. Den anden ting der er galt er, at bugspytkirtlens evne til at øge dannelsen af insulin er påvirket. Dette betyder, at bugspytkirtlen ikke kan producere insulin nok til at kompensere for det øgede behov for insulin på grund af insulinresistensen. Jo længere tid man har haft type 2 diabetes, jo mindre insulin producerer man.

Fakta

Symptomerne er ofte vage, fx:

Træthed

Tørst

Hyppige vandladninger - man tisser oftere end normalt

Hyppige infektioner

Ved type 2 diabetes har man ofte også forhøjet blodtryk og kolesterol

Behandling

Type 2-diabetes behandles med kost og motion - sammen med medicin der sænker blodsukker, blodtryk og kolesterol

Kilde: https://www.sundhed.dk/borger/patienthaandbogen/hormoner-og-stofskifte/sygdomme/diabetes-type-2-hvad-er-det/type-2-diabetes/

# data[].attributes.headline
Hvad kan der ske, så vi som SSA´er må ændre planer?

# data[].attributes.subject
Hvad kan der ske, så vi som SSA´er må ændre planer?

# data[].attributes.body
Der kan være mange ting i dagligdagen som kan forstyrre vores arbejde, og dermed distrahere os, som gør vi må tænke andre tanker og finde nye veje for at opnår vores mål, lige nu og her. Så ikke alt går som planlagt. Nedenunder vil vi give vores bud på disse.

Det kan være borgeren er ked af det eller vred, hvor det er det psykiske.

Det kan være Familien mener noget andet end det planlagte. Eller ønsker mere hensyn og opmærksomhed på deres pårørende.

Det kan være borgen er gået hjemmefra, og der skal iværksætte en efterlysning.

Det kan være borgeren er på familiebesøg, og SSA ikke ved det (det kan skyldtes manglende intern kommunikation, eller manglende oplysning fra borgeren)

Borgeren kan være faldet, og der er brug for en ambulance, som kører borgeren på hospitalet.

Borgeren kan være død.

Borgerens tilstand kan have ændret sig, ved demens.

Borgeren kan være påvirket af stimuli.

Borgeren kan have mistet en pårørende, og netværket kan være forsvundet, så borgeren føler sig helt alene og ensom.

Borgeren kan være smurt ind i fæces eller opkast, og der skel en større rengøring til. Måske der så skal skiftes sengetøj og tøj.

Borgeren kan være overeksalteret og overstadig.

Der kan være mangel på kontakt.

Borgeren kan mangle væske og føde, og være træt.

# data[].attributes.body
Type 2-diabetes og nedsat glukosetolerance betragtes som dele af et metabolisk syndrom med øget risiko (2-4 gange) for kardiovaskulær sygdom og tidlig død. 60 % af diabetikere dør af iskæmisk hjerte- karsygdom Risikoen for at dø af akut hjerteinfarkt eller apopleksi er dobbelt så høj hos diabetikere som hos ikke-diabetikere, og middellevealderen er nedsat Risikoen for amputation, nefropati, retinopati og blindhed er mangedoblet, sammenlignet med ikke-diabetikere

60 % af diabetikere dør af iskæmisk hjerte- karsygdom

Risikoen for at dø af akut hjerteinfarkt eller apopleksi er dobbelt så høj hos diabetikere som hos ikke-diabetikere, og middellevealderen er nedsat

Risikoen for amputation, nefropati, retinopati og blindhed er mangedoblet, sammenlignet med ikke-diabetikere

# data[].attributes.body
kilde https://diabetes.dk/sundhed/mad/kostrad

# data[].attributes.body
Det er en målrettet og tidsbestemt samarbejdes proces mellem en borger, pårørende og fagperson.

Formålet er at motivere borgeren til et bedre liv, fysisk, psykisk og socialt.
Det gøres ved baggrundsviden om borgeren og et samarbejde.