# data[].attributes.headline
Увага! Оголошено акцію " Привітай Захисника і Захисницю!"

# data[].attributes.subject
Увага! Оголошено акцію " Привітай Захисника і Захисницю!"

# data[].attributes.headline
Ментальне здоров'я - важливе!

# data[].attributes.subject
Ментальне здоров'я - важливе!

# data[].attributes.body
Перейдіть за покликанням і ви знайдете багато корисної інформації, як зберегти своє ментальне здоров'я

# data[].attributes.headline
Щира подяка учням, батькам, вчителям, хто долучився до акції " Подарунок Захисникам України"

# data[].attributes.subject
Щира подяка учням, батькам, вчителям, хто долучився до акції " Подарунок Захисникам України"

# data[].attributes.headline
1 грудня - Всесвітній день боротьби зі СНІДом

# data[].attributes.subject
1 грудня - Всесвітній день боротьби зі СНІДом

# data[].attributes.body
Символом цього дня є червона стрічка у формі петлі, яку можна прикріпити до одягу на знак підтримки людей, що живуть із ВІЛ/СНІД.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Національний університет цивільного захисту

# data[].attributes.attachment_link.title
1 Грудня – Всесвітній день боротьби зі СНІДом

# data[].attributes.attachment_caption
Класний куточок

# data[].attributes.attachment_caption
Класний куточок 9 кл

# data[].attributes.headline
25 листопада - День пам'яті жертв голодоморів

# data[].attributes.subject
25 листопада - День пам'яті жертв голодоморів

# data[].attributes.body
Долучіться в цей день о 16.00 до Загальнонаціональної хвилини мовчання. Згадайте про мільйони людських життів, які Україна втратила внаслідок Голодомору і масових штучних голодів.

Цього року ми вдруге вшановуватимемо жертв сталінського геноциду в умовах повномасштабної війни, яка супроводжується геноцидними діями Росії проти українців. Трагічні події та злочини, які розгортаються на наших очах, демонструють: жива пам’ять надзвичайно важлива; ті, хто чинить злочини проти людства, мають бути засуджені світовою спільнотою, а жертви – вшановані.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Щороку в четверту суботу листопада Україна вшановує пам'ять жертв Голодомору 1932-1933 років і масових штучних голодів 1921-1923 і 1946-1947 років.
У 2023-му День пам'яті жертв голодоморів припадає на 25 листопада. Долучіться в цей день о 16.00 до Загальнонаціональної хвилини мовчання. Згадайте про мільйони людських життів, які Україна втратила внаслідок Голодомору і масових штучних голодів.

Цього року ми вдруге вшановуватимемо жертв сталінського геноциду в умовах повномасштабної війни, яка супроводжується геноцидними діями Росії проти українців. Трагічні події та злочини, які розгортаються на наших очах, демонструють: жива пам'ять надзвичайно важлива; ті, хто чинить злочини проти людства, мають бути засуджені світовою спільнотою, а жертви - вшановані.

Закликаємо також людей по всьому світу засвітити вогник у домівці як вияв скорботи за загиблими, віри в перемогу України й готовності докласти зусиль, щоб геноциди не повторювалися.
Ключові повідомлення
У 1932-1933 роках комуністичний тоталітарний режим вчинив злочин геноциду проти Українського народу. Сьогодні його спадкоємець - рашистський режим прагне знову вчинити на українській землі геноцид.

Голодомор здійснило керівництво ВКП(б) та уряд СРСР у 1932-1933 роках шляхом організації штучного масового голоду, що спричинив загибель мільйонів українців у сільській місцевості на території Української СРР та Кубані, де переважну більшість населення становили українці.

Україна внаслідок геноциду 1932-1933 років, масових штучних голодів 1921-1923 та 1946-1947 років втратила мільйони людських життів. У 2006 році Законом України Голодомор 1932-1933 років визнаний геноцидом Українського народу.

Метою злочину було знищення українського народу як національної групи. Комуністичний тоталітарний режим через насильницьке вилучення продовольства, блокаду сіл і цілих районів, заборону виїзду за межі охопленої голодом України, згортання сільської торгівлі, репресій проти незгодних створив для українців умови, не сумісні із життям. Тобто розрахунок був на фізичне знищення нашої нації.

Через 90 років після Голодомору-геноциду росіяни знову застосовують проти українців методи геноциду, щоб знищити нашу ідентичність, культуру, мову - знищити українську націю як таку. Для цього окупанти масово вбивають і депортують українців, руйнують міста.

І в 1932-1933 роках, і нині Росія намагається зламати волю українців до спротиву, кидає проти нас весь свій терористичний арсенал. Сталін у XX столітті та Путін у XXI зробили вибір на користь геноцидів, бо інші методи упокорення українського народу не спрацювали. Сталін для організації геноциду вдався до тотальної конфіскації харчів, блокади, посилення терору. Путін застосовував повномасштабне військове вторгнення. За ним як складові геноцидної політики почалися терор, масові вбивства, умисні напади на укриття, шляхи евакуації та гуманітарні коридори, бомбардування житлових районів, сексуальне насильство, воєнні облоги, депортації (насильницьке переміщення українців, зокрема дітей).

Інформаційні кампанії періоду Голодомору та нинішньої російської агресії дуже схожі. І тоді, і тепер Росія розвернула масштабні дезінформаційні та пропагандистські кампанії для підготовки російської аудиторії до скоєння чи схвалення звірств, а також приховування злочинів. Як тоді, так і нині Росія розраховує на атмосферу байдужості на заході, силу страху перед своєю міццю та намагається створити паралельну штучну інформаційну реальність, далеку від дійсності.

Та сьогодні весь цивілізований світ допомагає Україні, а ми, українці, маємо власну державу, Збройні сили, згуртовані та всі разом працюємо на перемогу. І завдяки цьому успішно протистоїмо путінському геноциду. Пам'ятаючи про злочини комуністичного тоталітарного режиму, сьогодні ми всі сили спрямовуємо на підтримку наших захисників.

В умовах нинішньої російської агресії наша пам'ять про Голодомор 1932-1933 років є чинником суспільної мобілізації українців і світової спільноти для протидії агресору. Станом на жовтень 2023 року визнали Голодомор 1932-1933 в Україні актом геноциду парламенти 28 держав.

Відтак вшанування пам'яті жертв Голодомору проходить під гаслом "Пам'ятаємо. Єднаємося. Переможемо!".

Водночас пам'ять про використання тодішнім кремлівським режимом у 1932-1933 роках голоду як інструменту здійснення злочину геноциду проти українців повинна слугувати засторогою для недопущення виникнення голоду будь-де на планеті, засторогою недопущення провокування і використання продовольчої кризи нинішнім кремлівським агресором для досягнення своїх цілей.
Історична довідка Чому українців вбивали голодом?
Після Жовтневого перевороту впродовж 1917-1921 років на більшій частині території колишньої Російської імперії владу захопили комуністи. Вони шляхом прямої окупації знищили демократичну Українську Народну Республіку, проголошену 1917 року. Досвід важкої боротьби із українськими рухом змусив комуністичний режим для зміцнення свого становища в Україні піти на створення у 1919-1920 роках квазідержави УСРР зі столицею у Харкові та певні поступки українському національному рухові.

Україна в 1920-х роках переживала культурний ренесанс європейського зразка. Під гаслом "Геть від Москви!" тут формувалися самобутні, відмінні від російських, культурні традиції, орієнтовані на Європу. Створювалася національна система освіти, обґрунтовувалася економічна концепція України як автономного економічного організму. Проте до кінця цього періоду в СРСР був встановлений тоталітарний комуністичний режим із суворою суспільною ієрархією. Будь-який прояв незгоди або нонконформізму (як індивідуального, так і малих і великих груп людей за професійною, національною, релігійною, партійною ознаками) негайно жорстоко карався та придушувався.

Українська нація, яка була другою за чисельністю в СРСР, мала величезний культурно-історичний спадок, власні славетні традиції державотворення, досвід національно-визвольної боротьби. Широкі кола інтелектуалів та економічно самостійне селянство не сприймали політики комуністичного керівництва. Тому за мету було поставлено знищення українців як політичної нації, що могла поставити питання про створення незалежної держави. Для досягнення цієї мети був обраний жахливий інструмент - вбивство голодом.
Як?
Механізм, який призвів до Голодомору, був приведений у дію із Москви тодішніми лідерами комуністичної партії. У січні 1928 року режим запровадив насильницькі хлібозаготівлі. У фермерів держава примусово забирала більшу частину, або й все вирощене зерно за значно заниженими цінами. Одночасно розпочалась "ліквідація" найзаможніших господарств. У 1930 році колективізація викликає масові протести і повстання. Впродовж року в Україні відбулося понад чотири тисячі масових протестних виступів за участю більше мільйона селян. Однак, не зважаючи на це, до жовтня 1931 року колективізованими, тобто, фактично державними, стали 68 % селянських господарств та 72 % орної землі. Загалом в Україні було "розкуркулено" понад 352 тисячі господарств.

Результатом цього, а також внаслідок неефективного колгоспного господарювання став голод, через який весною 1932 року померло кілька сотень тисяч українців.

Але Україна все одно залишалася центром спротиву тоталітарному режиму. На перші сім місяців 1932-го на Україну припадає 56 % від усіх антивладних виступів у Радянському Союзі.

Улітку 1932 року через наростання спротиву Сталін із оточенням прийняв рішення про організацію в Україні штучного голоду, щоб не "втратити Україну". Шляхом знищення частини населення.
Реалізація плану з організації штучного голоду
Під час голоду тоталітарна влада не лише не припинила примусове відбирання їжі, а й відхилила допомогу з-за кордону та кинула всі сили на ізоляцію голодуючих районів. Армія, загони НКВД оточили українські міста та залізничні станції, бо селяни втечею намагалися врятуватися від голодної смерті. Мешканцям сіл забороняли виїжджати в інші регіони СРСР. Хліб вилучався, продавався до інших країн за валюту, яку спрямовували на закупівлю верстатів та іншого обладнання для промислових підприємств.
До чого це призвело?
Саме за цей менш ніж календарний рік (1932-1933) в Україні загинули мільйони людей. На жаль, страшні обставини злочину та свідома заборона ведення статистки смертності унеможливлюють встановлення точної кількості загиблих невинних людей і вичерпного поіменного списку жертв.

Жахом Голодомору була надзвичайно велика смертність серед дітей. У багатьох районах України у вересні 1933 року за шкільні парти не сіли близько двох третин учнів. Ученими Інституту демографії та соціальних досліджень НАН України імені М.Птухи для Гарвардського університету створена карта втрат УСРР у Голодоморі. За даними вчених, найбільше постраждали лісостепові регіони України із давніми козацькими традиціями - Полтавщина, Черкащина, Кіровоградщина, Київщина. У цих регіонах в окремих районах упродовж 1933 року вимерло понад половини населення. Смертність перевищувала середній рівень у 8-9 і більше разів. У нинішніх Вінницькій, Одеській, Дніпропетровській областях рівень смертності був вищий у 5-6 разів, у Донецькій і Луганській області - у 3-4 рази.

Голод на довгі десятиліття порушив природний генетичний фонд, призвів до морально-психологічних змін у свідомості нації. Наслідком злочину геноциду також стало руйнування традиційного українського устрою життя. Українцям як етносу було завдано смертельної рани. 1933 рік став для України часом національної катастрофи, наслідки якої відчуваємо і понині.
Подолання інформаційної блокади
Радянська влада злочинно замовчувала факт голоду. Жодної офіційної згадки про цю жахливу трагедію не було зроблено. Офіційно голоду не було. Навіть такого слова в офіційних документах не вживалося. Масові смертність і опухання у владних документах називали - "продовольчими труднощами".

Сільрадам наказали при реєстрації смерті не вказувати її причину. Більше того, в 1934 році надійшло розпорядження: всі книги ЗАГС про реєстрацію смертей за 1932-1933 роки вислати в спеціальні частини (де більшість із них було знищено).

Керівництво СРСР свідомо дезорієнтувало світову громадськість. У січні 1933 року Нарком закордонних справ СРСР М.Литвинов зробив спеціальну заяву про відсутність голоду в країні. Режим відмовився від зовнішньої допомоги. Тим не менш, деякі західні журналісти, які побували за залізною завісою тоталітаризму, публікували репортажі про злочин, доносили світові про те, що там діється насправді.

Британський журналіст Малколм Маґґерідж у березні 1933-го здійснив поїздку в Україну й передав статті до "The Manchester Guardian". Тоді ж репортажі британського журналіста Ґарета Джоунза про Голодомор в Україні виходили у Великій Британії, США, Німеччині. Публікації з'являлися також у французькій, австрійській, польській, бельгійській пресі. Так, у Бельгії упродовж 4 місяців до вересня 1933 року в 17 виданнях опублікували біля 50 статей і повідомлень про ситуацію в Україні.

Населення Західної України, яка на той час перебувала у складі Польщі, не залишилося байдужим до горя українців по той бік Збруча. Одним із найпотужніших був голос митрополита Української греко-католицької церкви Андрея Шептицького. 24 липня 1933 року він проголосив відозву "Україна в передсмертних судорогах". Наступного дня 35 громадських організацій і партій у Львові об'єдналися в Український громадський комітет рятунку України, який став координатором допомоги жертвам і поширення інформації про цей злочин.

29 вересня 1933 року завдяки зусиллям українських діячів на засідання Ради Ліги Націй її президент Йоган Людвіґ Мовінкель (прем'єр-міністр Норвегії) ініціював обговорення голоду у радянській Україні. Рада передала це питання до Міжнародного товариства Червоного Хреста. Але Москва відкинула пропоновану допомогу голодуючим людям. У жовтні 1933 року в австрійській столиці Відні за ініціативою кардинала Теодора Інніцера створено спеціальний комітет для надання допомоги жителям радянської України.

У 1934 році з'являються перші книги, в яких розкриваються теми Голодомору в Україні. Американський журналіст та історик Вільям Генрі Чемберлин, який зумів відвідати Україну у жовтні 1933-го, наступного року оприлюднив факти про Голодомор у книзі "Залізна доба Росії". У 1934 році було видано і перший художній твір про Голодомор в Україні - роман "Марія" українського письменника Уласа Самчука.

Після Другої світової війни в Європі та Північній Америці опубліковано перші спогади, мемуари та наукові дослідження про Голодомор. Українці, які його пережили й після війни опинилися у країнах вільного світу, разом із західними, зокрема американськими вченими, громадськими та політичними діячами збирали свідчення, вшановували пам'ять жертв, проводили наукові дослідження, видавали матеріали.

1953 року американський юрист Рафаель Лемкін, який запровадив у світову правову термінологію термін "геноцид", охарактеризував Голодомор як "класичний приклад геноциду".

Визначальними ж у збереженні пам'яті про Голодомор стали заходи із відзначення його 50-х роковин 1983-го, передусім у США та Канаді, що набули міжнародного розголосу. Тоді ж у канадському місті Едмонтоні спорудили перший пам'ятник жертвам Голодомору.

1984 року Конгрес США створив спеціальну Комісію з розслідування штучного голоду в Україні у складі двох сенаторів та чотирьох осіб від Палати представників. Виконавчим директором Комісії став американський історик Джеймс Мейс. Комісія дійшла такого висновку, що Сталін та його оточення вчинили акт геноциду проти українського народу. Цей звіт комісії схвалив Конгрес США 1988-го. Того ж року за ініціативою Світового Конгресу Вільних Українців створено Міжнародну комісію юристів, яка мала дослідити свідчення про Голодомор 1932-1933 років, його причини, наслідки й винуватців. Комісія дійшла висновку, що Голодомор був актом геноциду.

Під впливом викриттів СРСР врешті-решт змушений був визнати факт голоду 1932-1933 років. У 1993-му вперше на державному рівні відзначені його роковини - через 60 років після трагедії.

1998 року Указом Президента України встановлено День пам'яті жертв Голодомору - щороку в четверту суботу листопада. Цього дня українці, як тільки смеркне, запалюють у вікнах свічки - на пам'ять про всіх убитих голодом. 2006 року Верховна Рада України ухвалила Закон про визнання Голодомору геноцидом українського народу. А в листопаді 2008-го в Києві споруджено Національний меморіал жертв Голодомору.

2009 року Служба безпеки України порушила кримінальну справу щодо голоду в Україні за ознаками злочину геноциду. У січні 2010-го Апеляційний суд міста Києва ухвалив, що в 1932-1933 роках в Україні Сталін і його поплічники вчинили злочин геноциду.

Сьогодні дані соціологічних досліджень свідчать, що, понад 80 % українців підтримують цю позицію.
Визнання іноземними державами та міжнародними організаціями Голодомору 1932-1933 років - геноциду Українського народу
На жовтень 2023-го Голодомор 1932-1933 років в Україні визнали актом геноциду на державному рівні (крім України) парламенти 28 держав (в хронологічному порядку): Естонії (Заява Рійґікоґу (Парламенту) від 20.10.1993), Австралії (політичні заяви Сенату (2003, 2012, 2017, 2020 рр.) та Палати представників (2008, 2018 рр.), Канади (резолюція Сенату від 20.06.2003 та Акт Палати громад від 28.05.2008), Угорщини (постанова Державних Зборів від 26.11.2003), Литви (Заява Сейму від 24.11.2005), Грузії (Заява Парламенту від 20.12.2005), Польщі (постанови Сенату від 16.03.2006 та Сейму і від 06.12.2006), Перу (резолюція Конгресу від 21.06.2007), Парагваю (Декларація Сенату від 25.10.2007), Еквадору (резолюція Національного Конгресу від 30.10.2007), Колумбії (резолюція Палати представників Конгресу від 10.12.2007), Мексики (постанова Палати депутатів Національного Конгресу від 19.02.2008), Латвії (Декларація Сейму від 13.03.2008), Португалії (резолюція Асамблеї Республіки Португалія від 03.03.2017), США (Резолюція Сенату США від 04.10.2018), Чехії (постанови Палати депутатів від 06.04.2022, Сенату від 14.12.2022), Молдови (Декларація Парламенту Молдови від 22.11.2022), Ірландії (резолюція Сенату від 24.11.2022), Німеччини (резолюція Бундестагу від 30.11.2022), Болгарії (рішення Народних зборів від 01.02.2023), Бельгії (резолюція Палати представників від 09.03.2023), Ісландії (резолюція Парламенту Ісландії (Альтингу) від 23.03.2023), Франції (резолюція Нижньої палати від 28.03.2023), Словенії (Декларація Державних Зборів від 23.05.2023), Люксембургу (резолюція Палати депутатів від 13.06.2023), Словаччини (Постанова Національної Ради від 20.06.2023), Хорватії (Декларація Хорватського сабору від 28.06.2023, Нідерландів (резолюція Палати представників від 07.07.2023), Чилі (резолюція Палати депутатів 21.12.2022, політична заява Сенату 09.08.2023).

Країни, в яких рішення наразі прийнято однією палатою парламенту і очікуються рішення другої палати: Бразилія (законопроєкт Сенату від 26.04.2022), Велика Британія (рішення Палати громад від 25.05.2023), Італія (резолюція Сенату від 26.07.2023).

Ватикан назвав Голодомор 1932-1933 років геноцидом (серед інших геноцидів XX столітті) в "Компендіумі соціальної доктрини Церкви", опублікованому 02.04.2004.

Також Голодомор визнали геноцидом міжнародні організації, а саме Балтійська Асамблея (дорадчий орган зі співробітництва між парламентами Естонії, Латвії та Литви) у заяві від 24 листопада 2007 р., Європарламент у резолюції від 15 грудня 2022 р. та Парламентська асамблея Ради Європи 12.10.2023 ухвалила відповідну резолюцію.
Всеукраїнська акція "Запали свічку"
В Україні є давній звичай - у пам'ять про померлу людину запалюють свічку. І щороку в Україні у четверту суботу листопада на вшанування тих, хто помер з голоду, запалюють свічки. Цього року 25 листопада о 16-й годині Україна схилить голови у загальнонаціональній хвилині мовчання.

Опісля біля могил, меморіалів і пам'ятників жертвам Голодомору 1932-1933 років, на центральних площах і вулицях міст і сіл України, на підвіконнях осель українці запалюють свічки і лампадки. О 16.00 прийдіть до меморіалу, пам'ятника чи хреста пам'яті жертв голодоморів у вашому місті чи селі, щоби вшанувати пам'ять убитих голодом. А із настанням темряви запаліть і поставте свічку на підвіконня так, щоб її було видно знадвору. Цей вогник символізуватиме нашу скорботу і пам'ять про мільйони загублених життів наших співвітчизників, нашу віру у майбутнє.
Корисні тематичні посилання Відео

Ролик "Голодомор 1932-1933. Помста за нашу свободу" англійською мовою [video "Holodomor of 1932-1933: a Revenge for Our Freedom"]
Дивитися за посиланням [to watch follow the link]

Відеоісторія "Чому Голодомор став можливим?"
Дивіться за посиланням

Відеролик "Голодомор як відповідь на селянські повстання". Ролик розповідає про передумови та причини Голодомору 1932-1933 років.
Переглянути українською Переглянути з субтитрами російською мовою Переглянути з субтитрами англійською мовою Завантажити ролики у високій якості

Розширене інтерв'ю з дослідником Голодомору Володимиром Тиліщаком про спротив українських селян колективізації на початку 1930-х років.
Дивіться за посиланням

Серія роликів "Незламні" про людей, які пережили Голодомор чи були його свідками і не тільки вижили фізично, а й не дали знищити себе духовно.
Дивіться за посиланням

Серія роликів "Голодомор - помста за свободу"
Дивіться за посиланням

"Питання життя і смерті - зібрати хліб з України": історичний ролик до 100-річчя голоду 1921-1923 рр.
Завантажити
Завантажити із англійськими субтитрами

"Голод після Перемоги": до 75-річчя масового голоду 1946-1947 років
Завантажити
Завантажити із англійськими субтитрами

Фільм-реквієм "Імена на стінах"
Завантажити

Names on the Wall. Honouring the victims of the genocide of Ukrainians
завантажити Книги та брошури

Брошура "Україна 1932-1933. Геноцид голодом"
Брошура українською, англійською, іспанською, французькою, німецькою, арабською, грецькою Завантажити

Брошура "Голодомор. Комуністичний геноцид в Україні"
Завантажити

Брошура "Голодомор не зламав" ["The Holodomor failed to break us"]

Книга-каталог виставки "Спротив геноциду"

Книга "Репресовані" щоденники. Голодомор 1932-1933 років в Україні"
Переглянути і завантажити електронну версію книги
Це збірка щоденників та нотаток семи очевидців Голодомору, які зафіксували побачене, почуте та пережите.
Переглянути і завантажити електронну версію книги

Книга "Людяність у нелюдяний час" (2-ге видання) розповідає про доброчинців, які в 1932-1933 роках допомагали вижити тим, хто голодував.
Переглянути і завантажити електронну версію українською

Збірка спогадів Анастасії Лисивець "Скажи про щасливе життя" [Testimony of the Holodomor by Anastasia Lysyvets "Speak of the Happy Life"]

Переглянути і завантажити електронну версію англійською
Переглянути і завантажити електронну версію книги

Книга Ірини Реви "По той бік себе" - про соціально-психологічні та культурні наслідки Голодомору і сталінських репресій.
Переглянути і завантажити електронну версію книги Інтернет-банери

Книга "Пам'ять роду" - 16 історій родин, які пережили Голодомор 1932-1933 років.
Переглянути і завантажити

Проєкт "Пам'ять, що рятує: голоси правди" розповідає про людей, які не мовчали про Голодомор.
Переглянути і завантажити Виставкові проєкти

Проєкт "Голодомор не зламав" розповідає про людей, які пережили Голодомор і не тільки вижили фізично, а й не дали знищити себе духовно. Вони зуміли реалізувати себе, попри травму пережитого у 1932-1933 роках і всупереч несприятливим обставинам радянської дійсності наступних років. Вони стали художниками, письменниками, досягли успіхів у науці тощо.

Виставка "Спротив геноциду"
Стенди виставки для перегляду і завантаження
Виставка спростовує міф про відсутність спротиву українських селян більшовицьким грабіжникам напередодні та під час Голодомору 1932-1933 років. В ній розповідається про форми і методи спротиву, його розмах на основі архівних документів.

Виставка "Україна 1932-1933. Геноцид голодом" розповідає для світової аудиторії історію Голодомору 1932-1933 років та чому він є геноцидом.

Стенди виставки доступні за посиланням українською, англійською, французькою, іспанською, португальською та німецькою мовами.

# data[].attributes.attachment_link.title
Інформаційні матеріали до 90-х роковин Голодомору 1932-1933 років

# data[].attributes.attachment_link.description
Щороку в четверту суботу листопада Україна вшановує пам'ять жертв Голодомору 1932-1933 років і масових штучних голодів 1921-1923 і 1946-...

# data[].attributes.headline
Граємо разом в гру-подорож " Якого кольору толерантність?!"

# data[].attributes.subject
Граємо разом в гру-подорож " Якого кольору толерантність?!"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
БТДЮ Інгульського району

# data[].attributes.attachment_link.title
Гра-подорож "Якого кольору толерантність?!"

# data[].attributes.headline
16 листопада - Міжнародний день толерантності.Цей день покликаний шанувати рівність усіх людей, незалежно від походження, кольору шкіри, етносу, національності, сексуальної орієнтації тощо. Головне його гасло — «Усі різні — усі рівні».

# data[].attributes.subject
16 листопада - Міжнародний день толерантності.Цей день покликаний шанувати рівність усіх людей, незалежно від походження, кольору шкіри, етносу, національності, сексуальної орієнтації тощо. Головне його гасло — «Усі різні — усі рівні».

# data[].attributes.body
Чи толерантна ви людина? Напишіть в коментарях

# data[].attributes.attachment_link.title
День толерантності 2023 (освітнє відео)

# data[].attributes.headline
Зі святом Останнього дзвоника!

# data[].attributes.subject
Зі святом Останнього дзвоника!

# data[].attributes.body
Дорога шкільна родино! Сьогодні ми закінчуємо цей складний навчальний рік, який приніс багато викликів та випробувань. Ви всі все витримали, ви – переможці! Ми щиро вдячні батькам, підтримку яких відчували не тільки діти, але і вчителі.

Наші учні та учениці 4 класу сьогодні закінчують початкову школу, ми бажаємо їм успіхів, творчості, енергії, позитиву у подальшому навчанні в 5 класі базової школи.

Перед учнями 9 класу простеляться сотні доріг. Хтось із вас, шановні дев’ятикласники і дев’ятикласниці, продовжить здобувати освіту в рідному ліцеї, а хтось почне нову сторінку свого життя. Але всіх вас ми вітаємо із закінченням базової освіти. Хай доля буде до вас прихильною, хай здійсняться намічені цілі і реалізуються ваші плани.

Шановні випускники 2023 року! Ми щиро вітаємо вас із закінченням навчання. Ви – майбутнє нашої країни, гордо несіть у світ звання  «Випускник Баловненського ліцею». Бажаємо вам нових звершень і сподівань. Хай ваші найамбітніші мрії будуть реалізовані! Віри, надії і любові вам на довгі роки!

Дорогі наші учні та учениці! Вітаємо вас із закінченням навчального року! Бажаємо гарно відпочити, набратися нових сил і першого вересня повернутися до рідного закладу.

А всім  ми бажаємо перемоги  ЗСУ і миру нашій Україні!

# data[].attributes.headline
02.04.23 - річниця початку звільнення України від рашистських загарбників

# data[].attributes.subject
02.04.23 - річниця початку звільнення України від рашистських загарбників

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Черкаська ОДА

# data[].attributes.attachment_link.title
#МістаГероїв: стартувала інформаційна кампанія до річниці звільнення півночі України

# data[].attributes.headline
20 березня - Міжнародний день щастя

# data[].attributes.subject
20 березня - Міжнародний день щастя

# data[].attributes.body
Головна ідея цього свята — нагадати людству, що варто радіти кожному прожитому дню. Цього дня ви можете зробити щасливим будь-кого у будь-який спосіб: віддати одяг на благодійність, утнути якийсь приємний сюрприз чи просто усміхнутись людям довкола.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Чоста

# data[].attributes.attachment_link.title
20.03 Міжнародний день щастя

# data[].attributes.headline
9 березня -  День народження Тараса Шевченка

# data[].attributes.subject
9 березня -  День народження Тараса Шевченка

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Книга-мандрівка. Україна

# data[].attributes.attachment_link.title
Як Тарас Шевченко став зіркою. 3 серія «Книга-мандрівка. Україна».

# data[].attributes.headline
21 лютого - Міжнародний день рідної мови

# data[].attributes.subject
21 лютого - Міжнародний день рідної мови

# data[].attributes.body
Давайте шанувати рідну мову!

# data[].attributes.attachment_link.title
Міжнародний день рідної мови. 21 лютого. Відеопрезентація, інформаційний матеріал 2023

# data[].attributes.headline
20 лютого - День пам'яті Героїв Небесної Сотні

# data[].attributes.subject
20 лютого - День пам'яті Героїв Небесної Сотні

# data[].attributes.body
Саме 20 лютого 2014 року в середмісті Києва загинуло найбільше людей – 48. Їх разом з іншими 54 загиблими та смертельно пораненими учасниками мирних протестів упродовж зими 2013–2014 років і п’ятьма активістами Майдану, які загинули навесні 2014 року за демократичні цінності та територіальну  цілісність України, назвали Героями Небесної Сотні.

# data[].attributes.attachment_link.title
Пам'яті Героїв Небесної Сотні присвячується

# data[].attributes.headline
Запрошуємо всіх небайдужих до історії, сьогодення та майбутнього україни взяти участь в освітньому проєкті «Історії незламних».Форми участі в проєкті: есе, «лист у майбутнє», наукова чи публіцистична стаття, тези, нотатки, фіксація воєнного злочину, спогади, вірші, пісні, малюнки, фотороботи, колажі, відео репортажі, малюнки, відео- та віртуальні презентації, відеосюжети тощЗ

# data[].attributes.subject
Запрошуємо всіх небайдужих до історії, сьогодення та майбутнього україни взяти участь в освітньому проєкті «Історії незламних».Форми участі в проєкті: есе, «лист у майбутнє», наукова чи публіцистична стаття, тези, нотатки, фіксація воєнного злочину, спогади, вірші, пісні, малюнки, фотороботи, колажі, відео репортажі, малюнки, відео- та віртуальні презентації, відеосюжети тощЗ

# data[].attributes.headline
29 січня - День пам'яті Героїв Крут

# data[].attributes.subject
29 січня - День пам'яті Героїв Крут

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Український світ

# data[].attributes.attachment_link.title
День пам'яті Героїв Крут.

# data[].attributes.headline
27 січня - Міжнародний день пам'яті жертв Голокосту

# data[].attributes.subject
27 січня - Міжнародний день пам'яті жертв Голокосту

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Сніданок з 1+1

# data[].attributes.attachment_link.title
27 січня – Міжнародний день пам'яті жертв Голокосту

# data[].attributes.headline
Щороку 22 січня у день проголошення Акта Злуки Української Народної Республіки та Західноукраїнської Народної Республіки Україна відзначає День Соборності. 

# data[].attributes.subject
Щороку 22 січня у день проголошення Акта Злуки Української Народної Республіки та Західноукраїнської Народної Республіки Україна відзначає День Соборності. 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Письменна

# data[].attributes.attachment_link.title
22_січня_2023_інформатеріали (1).pdf

# data[].attributes.headline
Увага! Конкурс " Кольори нашої перемоги"

# data[].attributes.subject
Увага! Конкурс " Кольори нашої перемоги"

# data[].attributes.body
з 24 січня по 06 лютого 2023 проводиться регіональний етап Всеукраїнського конкурсу малюнків «Кольори нашої Перемоги» (далі – Конкурс). Умови проведення Конкурсу додаються. До участі у Конкурсі запрошуються здобувачі закладів освіти Миколаївської області. Участь у Конкурсі базується на принципі добровільності. Конкурс проводиться у двох вікових групах: молодша – діти віком від 7 до 11 років, старша – діти віком від 12 до 16 років. Малюнки та заявка на участь (додаток 2) до 05 лютого 2023 року направляються в електронному вигляді на електронну адресу octkeum@ukr.net з темою «Конкурс малюнків». Матеріали регіонального етапу Конкурсу будуть представлені на сайті Миколаївського обласного Центру національно-патріотичного виховання, туризму та краєзнавства учнівської молоді, сторінках у соціальній мережі Facebook, фотовиставках та інших заходах відповідної тематики. Додаткова інформація за телефоном: 063 64 00 762 – Нафталімова Марія

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вікторія Харахаш

# data[].attributes.attachment_link.title
Інструктаж для учнів з техніки безпеки на зимових канікулах. Безпечні зимові канікули

# data[].attributes.headline
Увага! Правила безпеки

# data[].attributes.subject
Увага! Правила безпеки

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпека дітей під час війни

# data[].attributes.headline
Участь у Всеукраїнській акції Flowers4Shcool

# data[].attributes.subject
Участь у Всеукраїнській акції Flowers4Shcool

# data[].attributes.body
Все почалось з посту у Фейсбук. Прочитали про акцію Flowers4school, вирішили долучитися. І ось через місяць отримали у посилці гарні цибулини квітів. Чекали потепління, бо коли прийшла посилка було мінус 2. Сьогодні в Баловненському ліцеї Костянтинівської сільської ради Миколаївської області організували акцію "Тюльпани перемоги", в якій взяли участь працівники ліцею на чолі з директором Білою Оленою Олексіївною та старшокласники. Всі сумлінно працювали, незважаючи на дощ, що трохи ускладнював роботу. Всі квіти були висаджені, будемо мати надію, що навесні вони будуть квітнути всім на радість. Дякуємо організаторам цієї акції, а також всім учасникам.

# data[].attributes.headline
Це цікаво! Віртуальні екскурсії

# data[].attributes.subject
Це цікаво! Віртуальні екскурсії

# data[].attributes.attachment_link.description
Google Arts & Culture features content from over 2000 leading museums and archives who have partnered with the Google Cultural Institute to bring the world's treasures online.

# data[].attributes.headline
6 грудня вітаємо наших військових з Днем Збройних Сил України

# data[].attributes.subject
6 грудня вітаємо наших військових з Днем Збройних Сил України

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Костя Голобородов

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітнє відео до Дня Збройних Сил України (6 грудня)

# data[].attributes.headline
300-річчя від Дня народження Г.Сковороди.

# data[].attributes.subject
300-річчя від Дня народження Г.Сковороди.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ukrainian Institute of National Remembrance

# data[].attributes.attachment_link.title
26 листопада – вшануйте пам'ять жертв Голодомору!

# data[].attributes.headline
Інформація про діяльність Консультаційного центру Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини

# data[].attributes.subject
Інформація про діяльність Консультаційного центру Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини

# data[].attributes.body
Консультаційний центр надає підтримку громадянам України у режимі онлайн та офлайн щодо:

роз’яснення можливих шляхів повернення дитини або сімей з дітьми на підконтрольну Уряду України територію;

отримання свідоцтва про народження дитини в умовах воєнного стану або його легалізації, якщо документ отриманий на непідконтрольній території;

встановлення контакту з дитиною, яку вивіз один із батьків за кордон;

заповнення форми розшуку дитини або заявки на отримання допомоги дітям, які зазнали травмувань внаслідок війни;

інші питання, пов’язані з порушеннями прав людини.

Тут ви можете повідомити:

про дитину, яка загубилася;

про злочин, скоєний проти дитини;

якщо ви знайшли дитину без супроводу дорослих;

якщо вам відомі факти депортації дитини;

про примусову зміну громадянства та документів дитини;

про інші порушення прав дитини під час війни.

В режимі онлайн:

0800-50-17-20 (безкоштовно)

044-299-74-08(для дзвінків із-за кордону)

hotline@ombudsman.gov.ua

В режимі офлайн під час особистого звернення:

понеділок - четвер з 9:00-13:00, 13:45-18:00

пʼятниця з 9:00-13:00, 13:45-17:00,

вихідні дні — субота, неділя

Адреса: 01008, м. Київ, вул. Інститутська, 21/8

Додатково надаємо консультації:

через портал «Діти війни» — сайт: https://childrenofwar.gov.ua/

# data[].attributes.headline
21.11.22 День Гідності та Свободи

# data[].attributes.subject
21.11.22 День Гідності та Свободи

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Костя Голобородов

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітнє відео до Дня Гідності та Свободи (21 листопада)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Моя аудіобібліотека

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація до дня української мови та писемності. Відео-урок

# data[].attributes.attachment_link.title
Правила поведінки під час осінніх канікул 🍂/ Безпечні осінні канікули/ Техніка безпеки

# data[].attributes.headline
14 жовтня - День захисників і захисниць України, День українського козацтва.

# data[].attributes.subject
14 жовтня - День захисників і захисниць України, День українського козацтва.

# data[].attributes.body
Привітай наших захисників і захисниць з цим святом! Маємо надію, що наступного року в нашому закладі будуть, як завжди, " Козацькі розваги", " Посвята в козачата" Віримо в перемогу! Віримо в ЗСУ! Віримо в Україну!

# data[].attributes.headline
Щира подяка всім, хто взяв участь в акції до Дня захисника України!

# data[].attributes.subject
Щира подяка всім, хто взяв участь в акції до Дня захисника України!

# data[].attributes.body
Хто хоче ще долучитись, чекаємо до 30.09 ваші малюнки, теплі речі.

# data[].attributes.headline
Нашому селу 343 роки!

# data[].attributes.subject
Нашому селу 343 роки!

# data[].attributes.body
Сьогодні нашому селу виповнюється 343 роки. Народна легенда розповідає, що колись давно їхали козаки степом, зупинились біля річки коней напоїти. Яцьку Баловню  сподобалась ця земля так, що вирішив на зимівлю залишитись, рідну землю від ворогів тут боронити. З козацького зимівника виросло село, яке називали спочатку Яцьке, а потім Баловне.

Ми щасливі, що народилися й живемо на чудовій, мальовничій землі. Тут жили наші діди, прадіди, тут живуть наші батьки, тут корінь роду українського, що сягає сивої давнини. І де б ми не були, відчуваємо поклик рідної землі.

Хоч зараз важко  і неспокійно у нашому домі, але вже не раз доведено, що наша дружня сім'я – український народ, здолає всі перешкоди.

# data[].attributes.headline
Увага! Акція до Дня захисників України

# data[].attributes.subject
Увага! Акція до Дня захисників України

# data[].attributes.body
Збираємо теплі речі, дощовики. Пишемо листи нашим захисникам.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ліна з України

# data[].attributes.attachment_link.title
Вікторина до дня Миру 21.09. Дистанційно. Презентація безкоштовно. Виховне заняття онлайн. Вчителю

# data[].attributes.body
Дорогі діти! Будьте уважні! Перегляньте відео, як поводитись під час обстрілу за покликанням https://www.youtube.com/watch?v=ziCtuTiAxnY

# data[].attributes.attachment_link.title
ПЕС ПАТРОН: Правила поводження на замінованих територіях

# data[].attributes.headline
10.09.Вітаємо всіх спортсменів з Днем фізичної культури і спорту!

# data[].attributes.subject
10.09.Вітаємо всіх спортсменів з Днем фізичної культури і спорту!

# data[].attributes.body
Хай кожен новий день приносить нові перемоги!

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия (1)

# data[].attributes.headline
Години спілкування. 4 клас.

# data[].attributes.subject
Години спілкування. 4 клас.

# data[].attributes.headline
Години спілкування 2 клас

# data[].attributes.subject
Години спілкування 2 клас

# data[].attributes.headline
Години спілкування 

# data[].attributes.subject
Години спілкування 

# data[].attributes.attachment_caption
Години спілкування 6 клас

# data[].attributes.headline
Години спілкування 6 клас

# data[].attributes.subject
Години спілкування 6 клас

# data[].attributes.headline
Години спілкування 1 клас

# data[].attributes.subject
Години спілкування 1 клас