# data[].attributes.body
https://www.helsinkikanava.fi/fi_FI/web/helsinkikanava/player/folder/podcast?groupItemId=170179701&assetId=172770317

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Moderni tapa jakaa asiantuntijaosaamista ja ikääntyneiden omia kokemuksia, jotka auttavat saamaan tunneyhteyden haastavaan aiheeseen. Podcastia on helppo kuunnella missä vain ja sen teemat inspiroivat jatkamaan keskusteluja työyhteisössä tai oppilaitoksessa.

Perustiedot

Toimintamallin nimi

Käänteentekevää puhetta -podcast: näkökulmia ikääntyneiden päihde- ja mielenterveyshaasteisiin

Toimintamallin lyhyt kuvaus

Moderni tapa jakaa asiantuntijaosaamista ja ikääntyneiden omia kokemuksia, jotka auttavat saamaan tunneyhteyden haastavaan aiheeseen. Podcastia on helppo kuunnella missä vain ja sen teemat inspiroivat jatkamaan keskusteluja työyhteisössä tai oppilaitoksessa.

Helsingin kaupungin Tulevaisuuden sote-keskus -hanke, ikääntyneiden päihde- ja mielenterveyspalvelujen kehittäminen

Toimintamallin rahoittaja

Toimintamalli lyhyesti

Podcast on sosiaali- ja terveysalalla uusi tapa ja kanava jakaa tietoa. Podcastia on helppo kuunnella missä ja milloin vain, vaikkapa työ- tai koulumatkalla auton ratissa tai bussin penkillä. Podcast jakaa asiantuntijavieraiden osaamista mutta ennen kaikkea se tuo asiakkaiden äänet kuuluviin, mikä auttaa saamaan tunneyhteyden haastavaan teemaan. Podcast pyrkii herättämään ajatuksia ja inspiroi jatkamaan keskusteluja työyhteisöissä ja oppitunneilla joka puolella Suomea.

Ikääntyneet ovat kasvava sosiaali- ja terveyspalveluita käyttävä ryhmä, jonka osuus myös päihde- ja mielenterveyspalveluissa on kasvussa. Työntekijöiden ja opiskelijoiden osaamista teemasta tulee vahvistaa. Koulutukset tai työpajat vievät kuitenkin paljon aikaa ja eivätkä monestikaan onnistu tuomaan esiin asiakkaiden omaa kokemusta. Usein perinteinen luento aiheesta ei jää työntekijöiden tai opiskelijoiden mieleen niin vahvasti, että se saisi muutosta arjen työhön. Tarvitaan uusia, erityyppisiä, kanavia tiedon jakamiseen.

Kohderyhmä ja asiakasymmärrys **

Podcastin kohderyhmänä ovat sosiaali- ja terveysalan työntekijät ja opiskelijat, jotka kohtaavat ikääntyneitä, joilla on haasteita päihteiden tai mielenterveyden kanssa. Podcastin on tarkoitus lisätä ymmärrystä tätä asiakasryhmää kohtaan ja asiakkaat pääsevätkin podcastissa itse kertomaan kokemuksistaan asiantuntijavieraiden lisäksi.

Podastissa keskustelee myös laaja kirjo ammattilaisia: sosionomi, geronomi, toimintaterapeutti, lähihoitaja, johtaja, lääkäri sekä järjestöpuolen edustaja, jotta kuuntelijoilla olisi mahdollisimman helppo löytää samaistumispintaa myös ammatti-identiteettinsä kautta.

Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot **

Käänteentekevää puhetta -podcastista on viestitty toistaiseksi Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoimialan sisällä, eri oppilaitoksille ja verkostoille. Podcast on kaikkien saatavilla Helsinki-kanavalla. Kaikki kunnat, oppilaitokset ja 3. sektorin toimijat voivat hyödyntää vaivattomasti valmista materiaalia ympäri Suomea. Suurin haaste on saada viesti kaikille potentiaalisille kuuntelijoille.

Laadukkaan podcastin tekeminen vaatii asiantuntemusta ja resursseja mutta valmiin Käänteentekevää puhetta -podcastin hyödyntäminen on helppoa ja vaivatonta.

Jos podcastin haluaa tuottaa itse, niin on erittäin suositeltavaa tehdä tuotanto yhteistyössä media-alan ammattilaisten kanssa. Podcastin tuotannossa jälkieditointi oli erittäin ratkaisevassa roolissa, varsinkin kun elementtejä oli useita: musiikki, asiakkaan ääni sekä asiantuntijoiden keskustelut. Podcastin käsikirjoituksen tekivät juontajat, nauhoituksiin käytettiin kaksi päivää. Tuotannosta vastasi kokonaan media-alan yritys, joka myös hankki luvat levy-yhtiöiltä musiikin esittämiseen.

Arvioinnin tulokset tiivistettynä **

Käänteentekevää puhetta -podcastille on kerääntynyt kesän 2022 aikana lähinnä sähköpostimainonnalla yli 600 kuuntelukertaa. Odotamme kuulijamäärien vielä lisääntyvän, kun jatkamme tiedotusta ja tieto podcastista leviää paremmin mm. oppilaitoksille. Olemme saaneet kuulijoilta podcastista kiitosta ja paljon hyvää palautetta. Podcast on uusi vaihtoehto herättää keskustelua tärkeästä aiheesta.

Vinkit toimintamallin soveltajille **

Valmiin Käänteentekevää puhetta -podcastin käyttäminen henkilökunnan koulutus- tai oppilaiden oppimistehtävän materiaalina on helppoa. Podcast on suunnattu kaikille terveys- ja sosiaalialan työntekijöille tai oppilaille, jotka kohtaavat työssään ikääntyneitä.

Podcasteja voi tehdä eri aiheista, joista haluaa herättää keskustelua. On hyvä, että juontajien ja haastateltavien persoonat kuuluvat ja tuovat jaksoihin elävyyttä. Tueksi tuotantoon kannattaa kuitenkin ottaa media-alan osaaja. Jos budjetti ei riitä palvelun ostamiseen, yhteistyötä voi tehdä myös alan opiskelijoiden kanssa.

Kehitteillä

Valmis

# data[].attributes.attachment_link.description
Moderni tapa jakaa asiantuntijaosaamista ja ikääntyneiden omia kokemuksia, jotka auttavat saamaan tunneyhteyden haastavaan aiheeseen. Podcastia on helppo kuunnella missä vain ja sen teemat inspiroivat jatkamaan keskusteluja työyhteisössä tai oppilaitoksessa. icon/chevron-down Created with Sketch. Perustiedot Toimintamallin nimi Käänteentekevää puhetta -podcast: näkökulmia ikääntyneiden päihde- ja mielenterveyshaasteisiin Toimintamallin lyhyt kuvaus Moderni tapa jakaa asiantuntijaosaamista ja ikääntyneiden omia kokemuksia, jotka auttavat saamaan tunneyhteyden haastavaan aiheeseen.

# data[].attributes.body
Neljän vertaistukiryhmän perhe:

Kööri: ikääntyneille, jotka haluavat vähentää päihteidenkäyttöään tai lopettaa

Peesi: ikääntyneille, joiden läheisellä on päihdeongelma

Vire: ikääntyneille, joilla on masennusta tai alakuloa

Toivo: ikääntyneille, jotka ovat menettäneet läheisensä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Neljän vertaistukiryhmän perhe:

Mielenterveyttä tukevat vertaistukiryhmät ikääntyneille - ohjaajakäsikirjat

Ikääntyneille tarvitaan lisää mielenterveyttä tukevia palveluja, mutta päihde- ja mielenterveysteemat voivat olla työntekijälle pelottavia ja oman ammattitaidon riittävyys voi mietityttää. Tähän on kehitetty ratkaisuksi strukturoidut vertaistukiryhmät, joihin on kirjoitettu kattavat ohjaajakäsikirjat, joiden avulla kuka tahansa asiasta kiinnostunut terveys- tai sosiaalialan ammattilainen voi ohjata ryhmiä missä päin Suomea tahansa. Käsikirjojen liitteenä tulee ryhmäläisille annettava tehtäväkirja. Ryhmien ja tehtäväkirjojen taustalla ovat tutkitusti toimivat menetelmät. Köörissä, Peesissä ja Vireessä kognitiiviset menetelmät ja Toivossa merkityksellisyyssuuntautunut menetelmä. Ryhmän ohjauksessa hyödynnetään mm. motivoivaa haastattelua.

Kaikissa ohjaajakäsikirjoissa on tietoa ryhmänohjaamisesta, ikäerityisyydestä sekä selkeät teemat jokaiselle ryhmäkerralle. Käsikirjassa ohjeistetaan myös ennen ryhmää tapahtuvat ryhmäläisten henkilökohtaiset tapaamiset sekä kaksi kuukautta ryhmän jälkeen tuleva Miten menee? -ryhmätapaaminen.

Ohjaajan käsikirja sekä ryhmäläisille annettava tehtäväkirja ovat saavutettavia pdf-tiedostoja.
Tulostetun tehtäväkirjan sijaan esimerkiksi näkövammaiselle ryhmäläiselle voi jakaa
pdf-tiedoston, jolloin hän pystyy kuuntelemaan tekstit ruutulukijalla. Tehtäväkirjaa voi täyttää
myös sähköisesti.

Innokylässä liitteenä ovat kuitenkin vain tulostettavat versiot, sillä saavutettavat versiot eivät mahtuneet kokonsa vuoksi liitteisiin. Ne saa kuitenkin pyytämällä: maarit.ajalin@hel.fi.

Ikääntyneet ovat kasvava sosiaali- ja terveyspalveluita käyttävä ryhmä, jonka osuus myös päihde- ja mielenterveyspalveluissa on kasvussa. Etenkin lähivuosien pandemiaan liittyneet rajoitukset ovat lisänneet ikääntyneiden yksinäisyyttä ja sitä kautta mielenterveys- ja päihdeongelmia. Yhtenä esimerkkinä tästä on pääkaupunkiseudun hyvinvointikysely 2021, jonka mukaan "alkoholin liikakäyttö on pääkaupunkiseudulla yleisintä 65-79-vuotiaiden ikäryhmässä. Tämän ikäisistä peräti 46 prosenttia käyttää alkoholia liikaa."

Aikuisten päihde- ja mielenterveyspalvelut ovat huomattavan ylikuormittuneita, eikä niissä ole resursseja ikäerityiseen työhön. Ikääntyneet lasketaan useimmiten samaan massaan kuin muut aikuiset, vaikka heidän elämäntilanteensa ja tarpeensa ovat täysin erilaisia. Esimerkiksi vertaistuen kohdalla tutkimukset viittaavat siihen, että ryhmämuotoiset hoidot onnistuvat paremmin, jos ikääntyneet ovat omassa ryhmässään (Substance Abuse Among Older Adults 1998, Oslin ym. 2005).

Kohderyhmä ja asiakasymmärrys **

Kohderyhmänä ovat ikääntyneet, joilla on haasteita päihde- ja mielenterveysongelmien kanssa mutta, jotka eivät tarvitse vielä raskaampia palveluja, kuten terveysaseman päihde- ja mielenterveyshoitajan tai päihdepoliklinikan apua tai heillä on kyseisiin palveluihin kontakti mutta he kaipaavat myös ikäerityistä tukea.

Asiakkaita haastateltiin hankkeen alkuselvityksessä ja heiltä on kerätty palautetta pilottiryhmien aikana. Asiakkaat täyttivät jokaisen ryhmäkerran jälkeen pikapalautteen kyseisestä tapaamisesta sekä ryhmän loputtua kokonaispalautteen koko ryhmäajasta. He myös täyttivät itsearviointimittarin ennen ryhmäkokonaisuuden alkamista sekä sen päätyttyä. Köörissä mittari oli Alkoholinkäytön itsearviointi yli 65-vuotiaille ja muissa ryhmissä ikääntyneiden masennusseula GDS-15. Ryhmistä tehdään myös parhaillaan opinnäytetöitä, joihin asiakkaita haastatellaan.

Ryhmät ovat rakenteeltaan sellaisia, että asiakkaat voivat vaikuttaa ryhmien sisältöihin - suoraan muun muassa tapaamisten alku- ja loppukierroksiin sekä tiettyjen ryhmäkertojen teemoihin. Mutta vaikka ryhmäkerroilla on ennalta määritellyt teemat, keskustelu on kuitenkin aina vuorovaikutteista ja avointa. Ryhmäläiset määrittelevät itse näkökulmat ja teeman ympärillä käytävän keskustelun. Näin juuri heidän omat kokemuksensa tulevat kuulluksi ja nähdyiksi joka kerralla.

Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot **

Ikääntyneiden mielenterveyttä tukevia vertaistukiryhmiä juurrutetaan osaksi Helsingin kaupungin seniorikeskusten toimintaa. Ryhmiä ohjaavat seniorikeskusten ohjaajat käsikirjojen pohjalta. Seniorikeskukset tarjoavat kotona asuville ikääntyneille mm. ryhmä- ja harrastustoimintaa, liikuntaa, tapahtumia sekä palveluohjausta ja neuvontaa.

Ryhmätoiminta on jo osa seniorikeskusten toimintaa, joten uudet vertaistukiryhmät ovat sulautuneet hyvin toimintaan, eikä uusia resursseja tarvittu. Alkuvaiheessa ryhmiä koordinoidaan ja markkinoidaan hankkeesta mutta tämäkin toiminta siirretään pikku hiljaa seniorikeskuksille.

Ryhmien perustaminen vaatii ainoastaan ohjaajaresurssit (2 ohjaajaa per ryhmä) sekä markkinoinnista huolehtivan henkilön, jolla on hallussa verkostot ja viestintäkanavat, joiden välityksellä tieto ryhmistä saadaan asiakkaille.

Arvioinnin tulokset tiivistettynä **

Ikääntyneille on nyt tarjolla apua päihteiden liikakäyttöön, läheisen päihteidenkäytön tuomiin huoliin, alakuloon tai masentuneeseen mieleen sekä läheisen menetyksen aiheuttamaan suruun. Näihin ei aiemmin ole ollut tarjolla ikäerityisiä palveluja. Ryhmät alkavat seniorikeskuksissa aina helmi- ja syyskuussa ja meillä on valmius lisätä alkavien ryhmien lukumäärää kysynnän kasvaessa.

Ryhmäläiset ovat olleet ryhmiin erittäin tyytyväisiä, heidän mielialansa on noussut tai päihteiden käyttönsä vähentynyt ja he ovat kokeneet ryhmien tuoneen positiivista muutosta elämäänsä.

Vinkit toimintamallin soveltajille **

Ikääntyneiden mielenterveyttä tukevia ryhmiä voidaan soveltaa eri toimintaympäristöissä sekä kunnissa ja myös eri ikäisille. Ryhmien perustaminen vaatii ainoastaan kaksi ohjaajaa per ryhmä sekä verkostot ja viestintäkanavat, joiden välityksellä tieto ryhmistä saadaan asiakkaille.

# data[].attributes.attachment_link.description
Neljän vertaistukiryhmän perhe: Mielenterveyttä tukevat vertaistukiryhmät ikääntyneille - ohjaajakäsikirjat Ikääntyneille tarvitaan lisää mielenterveyttä tukevia palveluja, mutta päihde- ja mielenterveysteemat voivat olla työntekijälle pelottavia ja oman ammattitaidon riittävyys voi mietityttää. Tähän on kehitetty ratkaisuksi strukturoidut vertaistukiryhmät, joihin on kirjoitettu kattavat ohjaajakäsikirjat, joiden avulla kuka tahansa asiasta kiinnostunut terveys- tai sosiaalialan ammattilainen voi ohjata ryhmiä missä päin Suomea tahansa.

# data[].attributes.body
Ammattilaisille suunnattu arviointilomake henkilön itsemurhariskitekijöiden arvioimisen tueksi. Arviointilomake soveltuu sekä kiireettömään että päivystykselliseen arvioon niin lähi-, etä- kuin puhelinvastaanotossa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vinkit toimintamallin soveltajille **

Itsemurhariskitekijöiden arviointilomake soveltuu käytettäväksi useissa asiakastilanteissa, joissa nousee huoli asiakkaan itsetuhoisuudesta tai asiakkaan tilanteessa ilmenee itsemurhavaaran riskejä. Itsemurhariskitekijöiden arviointilomake on lyhyt, helppokäyttöinen ja suorat kysymykset sisältävä, mikä tukee käytettävyyttä useille ammattiryhmille asiakaskäyttöön. Jo pilotoinnin aikana tuli esille, että Itsemurhariskitekijöiden arviointilomake soveltuu käytettäväksi asiakkaan ollessa vastaanotolla, etävastaanotolla, puhelinvastaanotolla kuin hoidon tarpeen arvioinnissa puhelimitse. Itsemurhariskitekijöiden arviointilomakkeen käyttö ei vaadi terveydenhuollon ammattitaustaa, vaan soveltuu käytettäväksi muun muassa sosiaalityössä ja varhaisen tuen toimipaikoissa ammattilaisten avuksi.

Itsemurhariskitekijöiden arviointilomake -mallia esitämme vuoden 2023 TerveSos- palkittavaksi teemalla "Pidetään kaikki kärryillä - ihmiseltä ihmiselle" seuraavin perusteluin:

Miksi juuri tämä toimintamalli pitäisi palkita?

Itsemurhariskitekijöiden arviointilomake pitäisi palkita, koska itsemurhariskin arviointi on vaativaa ja tarvitsee tueksi suoria itsemurhariskeihin perustuvia kysymyksiä. Arviointilomakkeen hyödyntäminen asiakastilanteissa voi madaltaa ammattilaisen itsetuhoisuuden puheeksi ottoa ja arvioinnin tekemistä. Itsemurhariskitekijöiden arviointilomake on selkeä ja helppokäyttöinen. Arviointilomake mukailee Itsemurhien ehkäisy ja itsemurhaa yrittäneen Käypä hoito -suositusta. Itsemurhariskitekijöiden arviointilomake on hyödynnettävissä eri palveluissa sekä hoidossa yli sektorirajojen monipuolisesti huomioiden eri ammattilaiset hyvinvointialueella, kunnissa ja järjestöissä.

Itsemurhariskitekijöiden arviointilomaketta hyödyntäessä asiakkaille, itsemurhavaaran arviointi toteutuu yhdenvertaisesti. Tavoitteena on, että itsemurhavaara tulee arvioitua ja tunnistettua, jotta asiakas saa tarvitsemansa avun ja palvelun ajoissa itsemurhia ehkäisten. Arviointilomaketta hyödyntäessä toimintamallissa asiakas osallistuu oman terveyden ja hyvinvoinnin arviointiin yhdessä ammattilaisen kanssa.

Itsemurhariskitekijöiden arviointilomake on jo käytössä laajasti Kainuun hyvinvointialueella. Lisäksi arviointilomakkeen hyödynnettävyydestä on tullut yhteydenottoja eri hyvinvointialueelta. Arviointilomake on hyödynnettävissä laajasti eri hyvinvointialueilla itsemurhavaaran arvioinnin apuna.

Mitä olette tehneet aidosti ihmislähtöisten toimintamallien luomiseksi?

Itsemurhariskitekijöiden arviointilomakkeen kehittämisen polkuun on kuulunut pilotointi asiakaskäyttöön ennen varsinaista lomakkeen markkinointia laajemmin. Asiakaspilotoinnissa asiakkaiden palaute oli positiivinen ja suorat kysymykset asiakkaat kokivat tärkeinä auttaen kertomaan tilanteestaan tarkemmin. Ammattilaisten palaute puolestaan oli, että arviointilomake oli auttanut heitä itsemurhavaaran arvioinnissa ja jatkohoidon suunnittelussa. Pilotointi oli merkityksellistä ja vahvisti Itsemurhariskitekijöiden arviointilomakkeen ihmislähtöistä kehittämistä/ käyttöönottoa. Pilotointi vahvisti ja osoitti arviointilomakkeen hyödynnettävyyden asiakaslähtöisesti erilaisiin palvelumuotoihin kuten vastaanotoille, etävastaanotoille ja puhelinkontakteihin.

Miten toimintamallissanne näkyy TerveSos -palkinnon tämän vuoden teema "Nyt mennään eikä meinata! Varmistetaan ihmislähtöiset palvelut!"/ "Pidetään kaikki kärryillä - ihmiseltä ihmiselle"?

Itsemurhariskitekijöiden arviointilomake toimintamalli tukee itsemurhavaaran arviointia ja itsemurhien ehkäisyä. Arviointilomake ohjaa hoidon ja palvelun suunnittelua/ jatkohoitoa sekä hyödyntämään tutkimusnäyttöön perustuvia menetelmiä. Itsemurhien ehkäisy on merkityksellistä ja siihen on käytettävä olemassa olevaa tietoa sekä kehitettyä apua/tukea.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vinkit toimintamallin soveltajille ** Itsemurhariskitekijöiden arviointilomake soveltuu käytettäväksi useissa asiakastilanteissa, joissa nousee huoli asiakkaan itsetuhoisuudesta tai asiakkaan tilanteessa ilmenee itsemurhavaaran riskejä. Itsemurhariskitekijöiden arviointilomake on lyhyt, helppokäyttöinen ja suorat kysymykset sisältävä, mikä tukee käytettävyyttä useille ammattiryhmille asiakaskäyttöön. Jo pilotoinnin aikana tuli esille, että Itsemurhariskitekijöiden arviointilomake soveltuu käytettäväksi asiakkaan ollessa vastaanotolla, etävastaanotolla, puhelinvastaanotolla kuin hoidon tarpeen arvioinnissa puhelimitse.

# data[].attributes.headline
Uusi Piste - kokemusasiantuntijat osana matalan kynnyksen päihdepalveluja

# data[].attributes.subject
Uusi Piste - kokemusasiantuntijat osana matalan kynnyksen päihdepalveluja

# data[].attributes.body
Suonensisäisten huumeiden käyttäjille suunnattu päihdepalvelupiste Kotkassa, johon kokemusasiantuntijat ovat integroituneet osaksi toimintaa. Kokemusasiantuntijat antavat toivoa ja esimerkkiä päihteettömyydestä sekä madaltavat kävijöiden kynnystä päästä palvelujen piiriin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Arvioinnin tulokset tiivistettynä **

Pisteessä toteutetun 3,5 kuukauden kokemusasiantuntija-kokeilun tavoitteita olivat:

1. Kokemusasiantuntijat voisivat antaa Pisteen kävijöille tukea ja toivoa sekä näkökulmia päihteettömään elämään

2. Kokemusasiantuntijat voisivat tarjota asiakkaille kiireetöntä ja läsnäolevaa kohtaamista -> saada asiakkaat kiinnittymään enemmän Pisteeseen (ei vaan pelkkä käynti neulanvaihdossa, vaan keskusteluja kok.asiantuntijoiden kanssa)

3. Kokemusasiantuntijat voisivat tarjota kävijöille keskustelumahdollisuuksia vertaisuuteen perustuen

4. Kokemusasiantuntijat voisivat auttaa kävijöitä hoitamaan asioitaan sekä kiinnittymään palveluihin?

Lisäksi tavoitteena oli 3 kk kokeilun jälkeen saada kokemusasiantuntijatoiminta pysyväksi osaksi Pistettä.

Kokeilujakson lopulla aikana teetimme Pisteen kävijöille kyselyn, johon vastuksia tuli 13:

Asteikolla 1-5 mitattuna (1=täysin eri mieltä, 5 = täysin samaa mieltä) Pisteen kävijät sitä mieltä, että kokeilulle asetetut, ed. mainitut tavoitteet 1-4 ovat toteutuneet keskiarvolla 4,4.

Lisäksi teetimme samansisältöisen kyselyn Pisteen työntekijöille, johon vastauksia saatiin 5:

Asteikolla 1-5 mitattuna (1=täysin eri mieltä, 5 = täysin samaa mieltä) ammattilaiset ovat sitä mieltä, että kokeilulle asetetut, ed. mainitut tavoitteet 1-4 ovat toteutuneet keskiarvolla 4,7.

Lisäksi kesäkuusta 2021 eteenpäin kokemusasiantuntijatoiminta "siirtyi" hankkeen kokeilusta pysyväksi toimintamalliksi osaksi Kymsoten sosiaali- ja terveysneuvonta Pistettä Kotkassa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uusi Piste - kokemusasiantuntijat osana matalan kynnyksen päihdepalveluja

# data[].attributes.attachment_link.description
Arvioinnin tulokset tiivistettynä ** Pisteessä toteutetun 3,5 kuukauden kokemusasiantuntija-kokeilun tavoitteita olivat: 1. Kokemusasiantuntijat voisivat antaa Pisteen kävijöille tukea ja toivoa sekä näkökulmia päihteettömään elämään 2. Kokemusasiantuntijat voisivat tarjota asiakkaille kiireetöntä ja läsnäolevaa kohtaamista -> saada asiakkaat kiinnittymään enemmän Pisteeseen (ei vaan pelkkä käynti neulanvaihdossa, vaan keskusteluja kok.asiantuntijoiden kanssa) 3.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Naapurituottajat - tapahtumatuotannon moniosaaminen toipumiskulttuurin tukena

Naapurituottajat-valmennukseen hakeudutaan ilmoittautumisen ja hankkeen arviointikriteereihin perustuvan alkuhaastattelun kautta. Valmennus kestää kolme kuukautta, ja sen perusrunko käsittää joukon tapahtumatuotannon peruspilareita graafisesta suunnittelusta markkinointiin ja viestintään, tapahtumaturvallisuudesta tuotantojen projektinhallintaan ja roudauksesta ja äänitekniikasta vapaaehtoistyön taitoihin. Lisäksi halukkaiden on mahdollista suorittaa lisäkoulutuksia, joihin kuuluvat hygieniapassi, järjestyksenvalvojakurssi ja ensiapukurssi.

Valmennuksen päätteeksi toteutetaan yleisötapahtuma, jonka tuotantoon ja suunnitteluun edellisistä valmennuksista valmistuneet naapurituottajat saavat osallistua osana valmistuneiden tiimiä. Valmennuksessa olevat naapurituottajat puolestaan osallistuvat tapahtuman toteutukseen osana erilaisia tiimejä, jotka on määritelty heidän omien kiinnostuksen kohteidensa kautta. Valmistuneet naapurituottajat toimivat tiimien vetäjinä ja syventävät siten osaamistaan vastuun kantamisesta ja tapahtumatuotannosta. Tiimit voivat vaihdella tapahtumien luonteen mukaan: esimerkkejä niistä ovat markkinointi ja viestintä, järjestyksenvalvonta ja infopiste, roudaus ja siivous, tilasuunnittelu ja koristelu sekä backstagetiimi. Tapahtumassa voidaan jakaa työvuoroja myös ihmisille, jotka eivät ole kyseisessä tiimissä.

Tapahtuman jälkeen järjestetään karonkka, ja naapurituottajat valmistuvat ja saavat diplomit. Heitä ohjataan jatkamaan valmistuneiden tiimissä ja/tai jatkopoluilla yksilöohjauksen ja monipuolisen ryhmätoiminnan avulla. Valmennuksen ja tapahtuman toteuttamisen voimauttavat ja sosiaalisia suhteita luovat elementit synnyttävät Naapurituottajat-yhteisön, joka parantaa osallistujien hyvinvointia tekemisen ja positiivisen tulevaisuuteen suuntautumisen kautta.

Kaupungistuminen ja yhteisöllisyyden vähentyminen vaikuttavat merkittävästi suomalaiseen yhteiskuntaan. Myös työelämän muutokset, kuten työikäisen väestön ikääntyminen, ovat ilmiöitä, joihin tulee vastata. Naapurituottajat-hankkeessa tavoitellaan muutoksia, joiden avulla yhteisöllisyys lisääntyy, kaupungeissa elävien ihmisten turvallisuuden tunne parantuu ja osatyökykyisten elämäntilanne kohenee sosiaalisesti vastuullisempaan suuntaan.

Kohderyhmä ja asiakasymmärrys **

Naapurituottajat-toimintaan mukaan hakeutuvat päihdekuntoujat ovat tavallisesti siinä vaiheessa, että heille on ajankohtaista oman identiteetin muutoksen työstäminen tulevaisuutta ajatellen, oman toimijuuden kehittäminen, voimavarojen kanavointi haastavaan ja mielekkääseen tekemiseen sekä uusien päihteettömien sosiaalisten suhteiden löytäminen. Myös jatkopolut kohti opintoja ja työelämää ovat kohderyhmälle useimmiten ajankohtaisia.

Naapurituottajien ymmärrystä kerrytetään hankkeen arvioinnissa, kohderyhmän yksilöohjauksessa sekä kaikessa yhteiskehittämisessä. Suuri osa hankkeen kehittämistyöstä nojaa yhteiskehittämiseen yhdessä asiakkaiden kanssa. Tapahtumatuotantoja suunnitellaan yhdessä naapurituottajien kanssa valmistuneiden tiimissä, ja valmennussisältöjä pohditaan ja arvioidaan ennen ja jälkeen valmennuskauden. Naapurituottajat osallistuvat hankkeen juurruttamistyön suunnitteluun ja ovat mukana mahdollisuuksien mukaan yhteistyökumppaneiden tapaamisissa. Asiakasosallisuuden kannalta mietitään työntekijöiden taholta aina siitä saatava paras hyöty asiakkaalle. Tällaisia keinoja ovat esimerkiksi ymmärryksen kerryttäminen osana työkokeilua tai tavoitteellista vapaaehtoistyötä. Toinen hyvä esimerkki tästä on yhteistyö Live-opiston kanssa, jonka puitteissa naapurituottajat voivat suorittaa ammatillisia tutkinnonosia toimintaan osallistumalla.

Muita kohderyhmiä hankkeelle ovat Kallion ja Helsingin alueen tapahtumaverkostot (yhteistyökumppanit) sekä tapahtumiin hakeutuva yleisö. Näiden kohderyhmien kanssa työskentely edellyttää hankkeen työntekijöiltä näiden verkostojen ja niihin kuuluvien henkilöiden toimintatapojen tuntemusta. Tapahtumaverkostoissa on esimerkiksi haasteena toiminnan epäsäännöllisyys ja aktiivisten henkilöiden suuri vaihtuvuus. Toisaalta verkostot ovat hyvin laajat, ja niissä on hankkeen tapahtumien puitteissa yhdistelty mm. sana- ja kuvataidetta, musiikkia, museotoimintaa, kädentaitoja ja yhteiskunnallista vaikuttamista. Myös julkinen sektori on ollut kattavasti mukana yhteistyökuvioissa mm. rakennetun ympäristön ja alueidenkäytön, museoiden sekä kaupunginosia kehittävän stadiluotsitoiminnan kautta.

Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot **

Toimintamallin juurruttaminen synnyttää parhaimmillaan organisaatiossa tapahtumatuotannon osaamisen lisääntymistä sekä hyviä synergioita eri toimintojen ja yksiköiden välille, kun kohderyhmät ja vapaaehtoiset tulevat mukaan asioiden toteuttamiseen ja kehittämiseen. Myös vapaaehtoistoiminnan tiimiperustaiset rakenteet ja tapahtumatuotannon yhteiskehittäminen ovat vaikuttava keino vakiinnuttaa viestintänä toimivia tapahtumatuotantoja organisaatiossa.

Mallin tuominen arjen toimintaan vaatii kuitenkin paljon resursseja. Toimintaan hakeutuvien osallistujien löytäminen ja toiminnan ennakkomarkkinointi heille vaativat aikaa ja osaamista. Tapahtumatuotantojen osalta tarvitaan tietämystä mielekkäiden konseptien luomisesta, tapahtumaviestinnästä ja käytännön järjestelyistä siten, että osallistujia on mahdollista selkeästi opastaa niiden pariin. Verkostot ja taidot tehdä tavoitteellisia yhteistyökumppanuuksia ovat tapahtumatuotannossa myös välttämättömiä.

Juurruttamisen prosessissa on olennaista, että työntekijät ja vapaaehtoiset koulutetaan toimintamallin osalta esimerkiksi vuoden 2021 aikana valmistuvan Naapurituottajat-työkirjan sekä koulutusmateriaalien avulla. Tämän jälkeen toimintamalli voidaan ottaa käyttöön siten, kuin se toimintaympäristön resursseihin ja tilanteeseen sopeutuu. Osallistujien ja vapaaehtoisten rekrytointi voi viedä oman aikansa, jos heitä ei ole organisaatiossa ennestään. Tapahtuman järjestäminen yhteiskehittämisen keinoin vaatii myös hieman enemmän aikaa, kun tuotannon lisäksi osallistujien mukaanottaminen ja oppimiskokemuksen fasilitointi vie työaikaa.

Budjetin osalta on myös tärkeää varautua tapahtumatuotantojen ja laadukkaan valmennuksen toteuttamiseen. Osallistujille kokemukset esimerkiksi tapahtumista, joissa on laadukkaita esiintyjiä ja persoonallinen toteutus, ovat kullanarvoisia hankkeen tavoitteiden toteutumisen kannalta. Tulee kuitenkin myös muistaa, että laadukkaita tapahtumia yhteiskehittämisen keinoin saa aikaiseksi myös pienemmällä budjetilla, ja tapahtumien suuruuden osalta rimaa voi laskea osallistujien kyvykkyydestä tai toiminnan tavoitteesta riippuen. Lisäksi toimintamallin voi valjastaa organisaation jo ennestään järjestämien tapahtumien yhteiskehittämiseen ja toteuttamiseen, jolloin voidaan hyödyntää jo olemassa olevia resursseja. Valmentamisessa ei aina välttämättä tarvita ulkopuolisia kouluttajia, vaan organisaation oma osaaminen voidaan ottaa käyttöön esimerkiksi viestinnän, vapaaehtoistoiminnan ja projektinhallinnan osalta.

Arvioinnin tulokset tiivistettynä **

Naapurituottajat-toimintaan osallistuneet ovat kokeneet omien vaikutusmahdollisuuksiensa paranevan uusien taitojen, vuorovaikutustaitoja edistävän toiminnan sekä Naapurituottajat-yhteisöön kuulumisen kautta. Hankkeen asiakaspalautekyselyistä käy ilmi, että toimintaan hakeutuessa on kaivattu tasa-arvon kokemusta sekä välineitä omien vahvuuksien tunnistamiseen. Uudet, päihteettömään elämään perustuvat sosiaaliset suhteet ovat olleet niin ikään avainasemassa. Asiakaspalautekyselyn vastaajat kokivat myös, että olivat päässeet mukaan toiminnan kehittämiseen vähintään jonkin verran.

Hyvän elämän tekijöiden muutosta mittaavalla Kalliola-indeksillä (asteikolla 1-5) osallistujille tehdyt kyselyt valmennuksen alussa ja lopussa kertovat selkeästä muutoksesta, vaikka kyselyssä ei suoraan kysytä valmennuksen vaikutuksesta eri osa-alueisiin. Muutos näkyi erityisesti seuraavissa kyselyn kohdissa: omien vahvuuksien tunnistaminen, yhteisön jäsenyyden vahvistuminen, kokemus omasta vaikuttamisesta ja osallisuudesta ympäristöön. Uusien taitojen oppimisen kohdalla tapahtui myös merkittävä muutos kyselyyn vastanneiden kokemuksissa. Kaikista suurin muutos vastausten keskiarvoissa näkyi itsensä toteuttamisessa luovasti aistien, mielikuvituksen ja ajattelun osalta. Nämä tekijät yhdistettynä yhteisöllisyyteen tukevat tutkitustikin myönteistä toipumiskulttuuria.

Työntekijöiden itsearvioinnin mukaan kohderyhmän edustajat ovat sitoutuneet toimintaan ja valmennuksen ja tapahtumien muodostama toimintamalli on vaikuttava. Tästä kertovat myös luvut: kevääseen 2021 mennessä 27 henkeä on käynyt läpi koko valmennuksen ja heistä moni (8-10) on jatkanut mukana toiminnassa osana valmistuneiden tiimiä. Osa on löytänyt toiminnan myötä muita jatkopolkuja, kuten opinnot, työelämään suuntaamisen tai vapaaehtoistyön muissa järjestöissä. Yhteistyökumppanit taas ovat palautteessa määrittäneet yhteistyön hankkeen kanssa tärkeäksi oman työn, oman organisaation ja yhteisten asiakkaiden kannalta. He nostivat valmennuksen osalta esille niin ikään osallisuuden, ryhmätyötaitojen ja uuden oppimisen tärkeyden. Tapahtumissa mukana olemista yhteistyökumppanit pitävät palautteen mukaan tärkeänä mm. ennakkoluulojen vähenemisen kannalta.

Eriarvoistumiseen liittyvään tavoiteltuun asennemuutokseen, siltä osin kuin Naapurituottajat-hanke sitä yksittäisenä toimijana voi tehdä, ollaan päästy monien toimenpiteiden yhteisvaikutuksesta. Viestintä (sosiaalinen media, uusien osallistujien rekrytointi eri päihdeyksiköistä, tapahtumamarkkinointi, verkostotyö) keskittyy positiivisesti tulevaisuuteen suuntautuvaan ja tekemiskeskeiseen äänensävyyn, jolloin osallistujat ovat esillä tapahtumien tekemisen, eivät oman menneisyytensä kautta. Samoin valmennus ja hankkeen järjestämät, päihteettömät tapahtumat edistävät eriarvoisuuden vähenemistä monin tavoin. Valmennuksessa toisten ihmisten kohtaaminen yhdessä tekemisen kautta on käytännössä pakollista, kun osallistujat työskentelevät pienryhmissä ja tutustuvat hankkeen työntekijöihin ja ulkopuolisiin kouluttajiin. Valmennuksen päättävissä tapahtumissa osallistujat toimivat tapahtumajärjestäjän roolissa, ja tämä puolestaan hälventää stigmaa ja ennakkoluuloja. Sosiaalisen median ja tapahtumissa annetun suullisen sekä kirjallisen palautteen perusteella yleisönä tapahtumiin osallistuneet lähialueen asukkaat ovat kokeneet tapahtumat positiivisina, laadukkaina ja turvallisina.

Keskeisin yllättävä ja odottamaton muutos toiminnassa on ollut se, että alkuperäisestä suunnitelmasta poiketen vapaaehtoisuuden rooleista tuli hyvin erilaisia kuin hankkeen alussa oltiin ajateltu. Alun perin Naapurituottajat-toiminnan oli tarkoitus toimia tapahtumatuotannon koulutettuja vapaaehtoisia välittävänä palveluna Kallion alueella, mutta pian huomattiin, että osallitujat ovat mukana mieluummin itse Naapurituottajat-toiminnassa kuin jonkun muun järjestämässä tapahtumassa naapurituottajan roolissa. Tämä vaikutti osallistujien tukemisen ja ohjaamisen lisäksi myös verkostoitumistyöhön, kun vapaaehtoisia tilaavien tahojen kanssa verkostoituminen vaihtui muunlaiseksi tapahtuma- ja vaikuttamisyhteistyöksi.

Koronapandemian seurauksena toimintamallissa on huomioitu myös laajemmin tarve osallistujien digitaitojen parantamiselle, ja valmennuksia ja tapahtumia on toteutettu keväästä 2020 asti osin verkossa ja etäyhteyksin. Valmennuksiin on lisätty etäosallistumista tukevaa tietoa ja yhteisöllisyyden elementtejä, joka on auttanut sitoutumista toimintaan. Tapahtumien ja valmennusten osallistujamäärätavoitteisiin on koronatilanteesta huolimatta päästy, ja kekseliäisyyttä on lisätty, kun tapahtumiin on otettu entistä enemmän mukaan eri taidemuotoja, kuten osallistumista porrastavia taidenäyttelyitä, verkkotyöpajoja, livestriimattuja keikkoja ja ulkona toteutettavia sisältöjä. Osallistujien palautteissa on hyvin vahvasti näkynyt se, että korona-aikaan sopeutettujen tapahtumien järjestäminen on lisännyt heidän hyvinvointiaan ja antanut uskoa omiin kykyihin ja mahdollisuuksiin, mitä tapahtumien peruminen tilanteen vuoksi ei olisi varmasti tuonut.

Vinkit toimintamallin soveltajille **

Toimintamallia voi soveltaa hyvin eri kohderyhmille, joilla on valmiuksia nonformaaliin oppimiseen esimerkiksi kuntoutuksen tukena. Malli nojaa vahvasti suomenkieliseen toteutukseen, mutta kielihaasteiden osalta se voi soveltua myös hyvin esimerkiksi kotoutumistyön tueksi. Tapahtumatuotannossa mukana oleminen lisää valmiuksia sosiaaliseen elämään ja erilaisten ihmisten kohtaamiseen ilman erillistä tarvetta tutustua muihin, joten mallia voidaan soveltaa mille tahansa kohderyhmälle, jolle tarvitaan mielekästä tekemistä ja tekemisen kautta tapahtuvaa voimavarojen lisääntymistä.

Helsinki ja pääkaupunkiseutu ovat erinomaisia hankkeen toimintaympäristöjä suuren kulttuuritarjonnan osalta, mutta myös taiteen saavutettavuuden kannalta sosiaalisesti vastuullisen tapahtumatuotannon tuominen pienemmille paikkakunnille voi parhaimmillaan värittää koko lähiympäristöä ja rikastaa kaupunkikulttuuria myös muualla Suomessa.

Naapurituottajat-toimintamallin soveltajien kannattaa ottaa huomioon, että toimintamalli nojaa vahvasti yhteiskehittämiseen ja asiakasosallisuuteen. Yhteiskehittämisen tuominen osaksi tapahtumatuotantoa vaatii aikaa, kun tapahtuman konseptin muotoilu yhdessä osallistujien kanssa vie tuotannosta vastaavan tekijän resursseja. Tällä tavalla saadaan kuitenkin arvokkaita näkemyksiä ja aidosti uudistavia tapahtumatuotantoja, jotka toimivat myös organisaation viestinnän välineinä.

Naapurituottajia voi olla vaikea motivoida vapaaehtoisiksi tapahtumiin ja projekteihin, joita he eivät ole itse päässeet kehittämään tai joihin heillä ei ole luontaista kiinnostusta. Lisäksi jatkopolutusta ja yksilöohjausta ei sovi unohtaa: esimerkiksi työelämän harjoittelun ja opinnollistamisen avulla naapurituottajien motivointi on helpompaa, jotta vapaaehtoistoiminnasta tulee tavoitteellista ja se vie myös elämässä eteenpäin.

Miksi juuri tämä toimintamalli pitäisi palkita?

Naapurituottajat-toimintamalli kasvattaa kohderyhmiensä osallisuutta ja hyvinvointia, ja luo uudenlaista, järjestöjen yhteiskehittämiseen nojaavaa kaupunkikulttuuria. Lisäksi sen yhteistyön rajapinnat esimerkiksi taiteilijoiden, yritysten, järjestöjen ja kaupunkien välillä ovat moninaiset. Hyvä esimerkki tästä on Helsingin kaupungin kanssa tehty yhteistyö, jossa yhtäältä sote-toimiala tukee valmennuksen asiakashankinnassa, kaupunkiympäristön toimiala auttaa tapahtumien lupa- ja kaupunkitilajärjestelyissä, kaupunginmuseo toimii tapahtumien yhteistyökumppanina ja stadiluotsit sekä turvallisuus- ja valmiusyksikkö tekevät verkostoitumisen ja vaikuttajaviestinnän kautta yhteistyötä.

Hankkeen arvioinnin tulokset kertovat valmiista, vaikuttavasta toimintamallista, jota levitetään ja juurrutetaan parhaillaan Kalliolan vapaaehtoistoiminnan kehittämiseksi, organisaation henkilöstön kouluttamiseksi sekä tapahtumatuotannon osaamisen lisäämiseksi vuonna 2021 ilmestyvän Naapurituottajat-työkirjan avulla. Lisäksi toiminta vastaa hyvin moninaisiin tarpeisiin, kuten kaupungistumisen aiheuttamaan yksinäisyyteen ja päämäärättömyyteen, omaan ympäristöön aiemmin kenties haitallisestikin vaikuttaneita ihmisiä koskeviin ennakkoluuloihin ja sote-alan järjestöjen yhteiskehittämisen pinnalla olemiseen.

Mitä olette tehneet kasvattaaksenne luottamusta yhteiseen tekemiseen?

Valmennuksissa ja tapahtumissa on useita luottamuksen kasvattamiseen tähtääviä elementtejä. Valmennuksessa panostetaan vahvaan yhteisöllisyyteen pienryhmätyöskentelyn suuren määrän, työntekijöiden aktiivisen mukana olemisen ja ulkopuolisiin kouluttajiin tehtävän verkostoitumisen avulla. Myös oppimisen tukeminen, joka on korostunut erityisesti korona-ajan digitaalisissa valmennuksissa ja tapahtumissa, nostaa osallistujien itseluottamusta.

Yhteiskehittäminen, jossa osallistujien ajatuksia on kuultu ja toteutettu hankkeen toiminnassa, on sitouttanut ihmisiä mukaan. Valmistuneiden tiimin työpajoissa opetellaan paljon toisten ideoiden rakentamista, jolloin kehittämisen iteratiivisuus tulee heille myös näkyväksi. Erityisen positiivista palautetta on tullut tapahtumatuotannon viemisestä etämuotoon ja sen hyvinvointivaikutuksista, kun luottamus itseen ja toisiin on kasvanut sen myötä, että on huomattu tekemisen olevan mahdollista myös koronatilanteessa.

Mitä tietoja yhdistelette ja miten jalostatte tiedon yhteiseen käyttöön?

Toimintamallissa saadaan arvokasta tietoa osallistujilta ja yhteistyökumppaneilta verkostoitumisen ja yhteiskehittämisen avulla. Esimerkiksi valmennuksen päättötapahtumia tehdessä osallistujat pääsevät muotoilemaan vapaaehtoisten työnkuvia sekä suunnittelemaan työpajoissa tapahtuman ohjelmaa, viestintää ja tapahtuma-alueen rakennetta. Tapahtumat ja muu toiminta sekä hankkeen tavoitteet muotoutuvat osallistujien näkemysten, arvioinnin tuloksena saatujen palautteiden sekä Kalliolan organisaation strategian yhteisvaikutuksena. Esimerkiksi kevään 2021 tuotantoa tehdään alkuvuodesta järjestetyn kaupunkisuunnittelun verkkokurssin pohjalta, jossa valmistuneet naapurituottajat muotoilivat omia unelmiaan kaupunkitilasta. Tapahtumiin tuodaan vahvasti osallistavia elementtejä mm. työpajojen ja yhteisötaiteen kautta, ja niissä hyödynnetään erilaisten asiantuntijoiden osaamista naapurituottajien näkemysten lisänä.

Miten yhteistä tietoa hyödynnetään toiminnassa, kehittämisessä ja päätöksenteossa?

Vastaava tuottaja tekee tapahtuman sisältöjä koskevat päätökset ja ohjaava koordinaattori vapaaehtoistehtäviä koskevat päätökset osallistujien näkemysten pohjalta. Osallistujat ovat vahvasti myös hankkeen juurruttamisessa sekä toiminnan arvioinnissa mukana valmistuneiden tiimin rakenteen kautta.

Tapahtumien konseptit muotoillaan erityisesti Kalliolan organisaation tarpeiden kautta. Tästä esimerkkejä ovat Kalliolan lastensuojelun nuorten kanssa tehty kuvataidenäyttelytuotanto sekä tulevana vuonna järjestettävä tapahtuma, jossa toteutetaan asukasosallisuutta Kalliolan naapuruustalotyön tueksi. Näin organisaation ammattilaisten tieto siirtyy tapahtumaviestintään ja yhdistyy hankkeen tietoon tapahtumien järjestämisestä.

# data[].attributes.headline
Neljä tuulta - integroiva toimintamalli ehkäisevään työhön: päihteet, mielenterveys, lähisuhdeväkivalta ja rahapelaaminen

# data[].attributes.subject
Neljä tuulta - integroiva toimintamalli ehkäisevään työhön: päihteet, mielenterveys, lähisuhdeväkivalta ja rahapelaaminen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Neljä tuulta - integroiva toimintamalli ehkäisevään työhön: päihteet, mielenterveys, lähisuhdeväkivalta ja rahapelaaminen

Neljän tuulen malli ensisijaisesti edistää asiakkaan hyvinvointia ja terveyttä. Toiminnalla ehkäistään lähisuhdeväkivaltaa, päihteistä ja rahapelaamisesta aiheutuvia haittoja sekä edistetään mielenterveyttä. Ilmiöiden syntysyiden ja vaikutusten ymmärretään olevan yksilö-, yhteisö- ja yhteiskuntatasoisia. Yksilön kokemukset vaikuttavat aina myös lähipiiriin, tukemalla yksilöä tuetaan myös läheisiä.

Neljän tuulen toimintamallin mahdollistavia asioita ovat:

kohtaamisen laatu kaikessa työssä

rakenteet, niin palvelupolkujen kuin palvelujen rakenteet näkyviksi ja selkeiksi

vaikutus, pienelläkin asialla on vaikutus, mini-interventio, kyselyt, motivoivan haastattelun ajattelumalli

kustannusvaikutus on tärkeää päätöksien teossa, nyt päätökset perustuvat liian hatariin oletuksiin sekä erikois- ja erityistason vahvaan asemaan

yhdessä tekemisen eri näkökulmat, monitoimijuutta ja monialaisuutta tarvitaan kompleksisten ilmiöiden ymmärtämiseen

Kehittämistyötä toteutettiin Terveyden edistämisen määrärahalla vuosina 2017- 2019. Terveyden edistämisen määräraha on tarkoitettu terveyden edistämisen kokeilu- ja kehittämishankkeisiin sekä tutkimushankkeisiin ja ohjelmiin, hankkeet pääsääntöisesti 1-3-vuotisia.

Toiminta kiinnittyy keskeisiltä osin sosiaali- ja terveydenhuollon erilaisiin palveluihin, sillä palvelutarpeen selvittäminen ja avun järjestäminen ovat lakisääteisesti julkisen vallan tehtäviä. Lakien lisäksi toimintaa ohjaavat myös erilaiset toimintaohjelmat, joista keskeisenä on Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelma. Sen tavoitteena on alkoholi-, huume- ja rahapelihaittojen sekä tupakoinnin vähentäminen mm. alkoholin riskikäytön varhaisen tunnistamisen ja siihen kytkeytyvän mini-intervention keinoin ( Ehkäisevän päihdetyön toimintaohjelma, 2015).

Ehkäisevän päihdetyön tekemistä ja järjestämistä säätää Laki ehkäisevän päihdetyön järjestämisestä (523/2015). Lain ja toimintaohjelman yhteisenä tavoitteena on edistää terveyden ja hyvinvoinnin tasa-arvoa, varmistaa ehkäisevän päihdetyön edellytykset koko maassa sekä tukea kunnissa ja alueilla tehtävän ehkäisevän työn kehittämistä ja tehostamista.

Neljän tuulen ilmiöt ovat uhka ihmisen hyvinvoinnille. Yksittäisinä ongelmina ne aiheuttavat suuria kustannuksia niin inhimillisesti kuin yhteiskunnallisestikin. Yhtäaikaisesti esiintyessään ne haastavat palvelujärjestelmän ja yksittäisten ammattilaisten kyvyn vastata esiinnousseeseen tarpeeseen. Palvelukohtaamisissa näiden tabuna ja yksityisinäkin pidettyjen ja voimakasta häpeää aiheuttavien ilmiöiden puheeksiotto voi olla vaikeaa sekä asiakkaalle että ammattilaiselle. Neljää tuulta yhdistää ymmärrys siitä, että ne kaikki ovat ehkäistävissä asiakkaan ja ammattilaisten välisenä, voimavaroja säästävänä yhteistyönä, yhteistoiminnallisin keinoin.

Mallin lähtökohtana on ymmärrys ihmisestä monimutkaisena kokonaisuutena, jonka elämään, tarpeisiin ja vaikeuksiin on aina olemassa monta tarkastelunäkökulmaa (holistinen ihmiskuva). Toisena lähtökohtana on ihmisen kunnioittava ja arvostava kohtaaminen asiakastilanteissa, ja asiakkaan äänen kuuleminen mm. avun- ja tuentarpeen määrittämisessä. Toiminta perustuu ajatukseen siitä, että yhden neljän tuulen ilmiön esiintyessä, kartoitetaan asiakastapaamisessa myös kaikkien muiden ilmiöiden mahdollinen esiintyvyys. Tilanteen ja palvelutarpeen kartoittamisessa hyödynnetään olemassa olevia työvälineitä (mm. Audit C, Lähisuhdeväkivallan suodatinkysymykset sekä 2-3 kysymystä mielenterveydestä ja rahapelipelaamisesta), joista on laadittu lomakkeet sekä asiakkaalle että työntekijälle.

Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot **

Neljän tuulen toiminta- ja ajattelutapa Arvostava kohtaaminen

Ammattilainen on kiinnostunut holistisesti asiakkaan kokonaisvaltaisesta elämäntilanteesta. Tällöin asiakas saa oikea-aikaista ja riittävää tukea eri ongelmiin.

Asiakkaalla ja ammattilaisella on yhteinen, konkreettinen ja realistinen tavoite asiakkaan elämätilanteen tukemiseen ja mahdollisesti jopa muuttamiseen. Tällöin keskiössä on tiedon lajeista kokemustieto ja asiantuntijatieto ja näiden yhdistäminen.

Tilannekartoitus, puheeksiotto ja Mini-interventio

Ammattilaiselle voidaan antaa ohje puheeksioton ja sitä seuraavan Mini-intervention käytöstä asiakastyössä:

Tue asiakasta näkemään tilanne; kuuntele, kannusta, keskustele ja anna palautetta.

Tue muutosta.

Suunnitelkaa tarpeenmukaiset jatkotoimet ja -tahot, huomioi verkostomainen työtapa.

Työskentele tavoitetta kohti.

Niissä palveluissa, joissa on mahdollista, sovi jatkosta eli milloin on seuraava asiakastapaaminen.

Dokumentointi, seuranta ja arviointi
Neljän tuulen toimintamallissa asiakastyössä keskeisiä tekijöitä ovat

asiakastapaamisen dokumentointi

seuranta

arviointi

Käytännön asiakastyön tulee perustua laadukkaisiin mittareihin, olla tavoitteellista ja kustakin tapaamisesta pitää kirjata keskeinen sisältö asianmukaisesti yhdessä asiakkaan kanssa.
Toiminnan edellytykset
Vaikka Neljän tuulen työn ydinedellytys on hyvä kohtaaminen, myös toiminnan rakenteelliset edellytykset tulee olla kunnossa. Työn tulee olla aidosti monialaista ja johtamisen perustua tietoon. Selkeiden ja kuvattujen palvelupolkujen tarve on ilmeinen ja se turvaa niin asiakkaan kuin työntekijän asemaa näiden ilkeiden ilmiöiden kanssa työskennellessä.
Neljä tuulta on...

Asiakkaan asialla, eli Neljän tuulen työn keskiössä on aina asiakkaan kokonaisvaltainen ja arvostava kohtaaminen.

Laadun merkki, eli ehkäisevää työtä tehdään tulevaisuudessa systemaattisesti, kustannustehokkaasti, laadukkaasti ja vuorovaikutteisesti niin, että päihteistä ja rahapelaamisesta aiheutuvat haitat sekä lähisuhdeväkivalta vähenevät ja psyykkinen terveys lisääntyy, ja että korjaavan työn kustannukset pienenevät ja väestön hyvinvointi lisääntyy.

Toimintamalli kokonaisvaltaiseen päihde-, mielenterveys-, rahapelaamis- ja väkivaltatyöhön, jokatekee näkyväksi ja tukee varhaista tunnistamista sekä tarjoaa keinoja ehkäisevän työn tehostamiseen.

...oikeus, keino ja valinta

Asiakkaan oikeus:Oikeus tulla nähdyksi ja kuulluksi. Valtiovallan velvollisuus turvata jokaiselle riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut (Perustuslaki, 19 §).

Työntekijän keino: Laadukkaat ja toimivat työvälineet sekä mahdollisuus oman työn näkyväksi tekemiseen.Lupa vahvistaa osaamista ja tehdä monialaista työtä yhdessä toisten toimialojen kanssa.

Päättäjän valinta: Velvollisuus valita paras mahdollinen, oikeaan tietoon perustuva, toimintatapa käyttäessään päätöksentekijän valtaa niin inhimillisen kärsimyksen kuin kustannusten kasvun ehkäisemiseksi.

Arvioinnin tulokset tiivistettynä **

Tällainen varhaisen tuen malli voi muuttaa kustannusten kertymisen rakennetta niin, että erikois- ja erityispalveluihin ohjautuvat yhä harvemmat asiakkaat. Myös varhaisessa vaiheessa annettu monitoimijainen tuki voi ehkäistä ongelmien kumuloitumista. Tämän katsotaan olevan sekä inhimillisesti että kustannusten näkökulmasta järkevää ja tehokasta toimintaa. Neljän tuulen toimintamalli tarjoaa oikea-aikaisempaa tukea tarttumalla varhemmin asioihin ja tekemällä näkyväksi erilaisten ilmiöiden takana olevia toisia ilmiöitä, jolloin juurisyyhyn päästään varhaisemmassa vaiheessa käsiksi.

Tarvitsemme edelleen syvää ja pitkälle erikoistunutta osaamista, mutta pienillä käytännönläheisillä toimintatavoilla (esim. kaikista Neljän tuulen ilmiöistä kysyminen samalla kyselyllä, mini-interventio ja motivoiva haastattelu työmenetelminä) voidaan tukea sitä hyvää kohtaamista, jolla mahdollistetaan asiakkaille ja potilaille kuulluksi ja arvostetuksi tuleminen. Samaa eetosta tulee toteuttaa myös kehittämis- ja johtamistyössä.

Jatkotyöstämisessä kustannushyötyjen, -vaikutuksen ja -vaikuttavuuden osalta tulee selvittää huolellisemmin, mitkä toimet ovat sekä inhimillisesti että kustannusten näkökulmasta hyödyllisiä. Tavoitteena ei ole jättää apua tarvitsevia ihmisiä ilman palveluja, vaan tunnistaa juurisyyt sekä tarjota apua ja tukea varhaisemmassa vaiheessa, jotta saadaan pienennettyä asiakkaalle ja hänen lähiyhteisölle koituvia haittoja sekä tämän lisäksi voidaan säästää yhteiskunnan taloudellisia kustannuksia.

Vinkit toimintamallin soveltajille **

Neljän tuulen toimintamallin käyttöönotossa myös työyhteisön toimintasäännöillä ja -kulttuurilla on keskeinen merkitys. Työyhteisössä tulee sopia, miten apua tarvitsevien henkilöiden tilanne kartoitetaan (mitä työkaluja käytetään), miten työtä kirjataan, sekä miten mahdolliseen jatkohoitoon ohjataan ja tilanteen etenemistä seurataan.

Toimintakulttuuri käsitteenä heijastaa asioita, joita pidetään tärkeinä ja joiden saavuttaminen organisaatiossa halutaan varmistaa. Toimintakulttuuria luodaan lainsäädännöillä, ohjeilla ja linjauksilla, mutta myös ihmisten sisäistämillä epävirallisilla toimintatavoilla. Toimintakulttuuri siirtyy ääneen lausumattomina vuorovaikutuksen tapoina työntekijältä toiselle, asiakastilanteisiin ja yhteistyösuhteisiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Neljä tuulta - integroiva toimintamalli ehkäisevään työhön: päihteet, mielenterveys, lähisuhdeväkivalta ja rahapelaaminen

# data[].attributes.attachment_link.description
Neljä tuulta - integroiva toimintamalli ehkäisevään työhön: päihteet, mielenterveys, lähisuhdeväkivalta ja rahapelaaminen Neljän tuulen malli ensisijaisesti edistää asiakkaan hyvinvointia ja terveyttä. Toiminnalla ehkäistään lähisuhdeväkivaltaa, päihteistä ja rahapelaamisesta aiheutuvia haittoja sekä edistetään mielenterveyttä. Ilmiöiden syntysyiden ja vaikutusten ymmärretään olevan yksilö-, yhteisö- ja yhteiskuntatasoisia. Yksilön kokemukset vaikuttavat aina myös lähipiiriin, tukemalla yksilöä tuetaan myös läheisiä.

# data[].attributes.body
Ennakollisten lastensuojeluilmoitusten keskitetty arviointi ja tuki lapsiperheiden ja lastensuojelun päivystyksessä. Tavoitteena asiakkaan oikea-aikainen, vaikuttava kohtaaminen, ohjaaminen palveluihin varhaisessa vaiheessa ja kiireellisten sijoitusten välttäminen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot **

Kuvaamme Enna-mallin toimintaa tekemiemme seuraavien havaintojen ja toiminnan ratkaisujen avulla.

Ennakollisten lastensuojeluilmoitusten keskittäminen kahdelle työntekijälle mahdollistaa ilmoituksia koskevien ilmiöiden ja trendien tarkemman havaitsemisen. Esille nostettuihin havaintoihin on reagoitu joustavalla työnkehittämisellä. Joustavalla kehittämisellä tarkoitetaan sitä, että arviointikäytäntöjä ja muuta toimintaa muutetaan tarvittaessa tehtyjen havaintojen perusteella. Käytännöistä, jotka eivät palvele asiakasta luovutaan ja tilalle otetaan käyttöön uusia toimintatapoja, jotka on koettu hyödyllisiksi.

Havainto 1. Ennakollisten lastensuojeluilmoitusten tekoperusteet eivät ole johdonmukaisia eikä niitä tehdä aina riittävän aikaisin. Ennakollisia lastensuojeluilmoituksia tehdään vaihtelevin perustein. Ilmoituksia tehdään herkästi varsinkin odottavan äidin tai lapsen tulevan isän päihdehistorian perusteella. Työntekijöiden rima tehdä ilmoitus lähisuhdeväkivallan tai kodittomuuden perusteella on korkeampi. Kohtaamillamme ilmoituksia tekevillä viranomaisilla on vaihtelevia näkemyksiä siitä, miten ja milloin ilmoitus tulee tehdä ja mitä siitä seuraa.

Toiveena on, että ennakollinen lastensuojeluilmoitus tehtäisiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa raskautta. Tämä mahdollistaa odottavan äidin varhaisen tukemisen. Esimerkiksi päihdeongelma ja asunnottomuus ovat haasteita, jotka vaativat pitkäaikaista työskentelyä. Ennakollisen lastensuojeluilmoituksen tarkoitus on nimensä mukaisesti ennakoida tilannetta, eikä tämä ole mahdollista, jos ilmoitus tehdään vanhemmasta viikkoa ennen lapsen syntymää.

Ratkaisu1 : Ennakollisten lastensuojeluilmoitusten johdonmukaisuuteen ja niiden tekemiseen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa on pyritty vaikuttamaan kouluttamalla yhteistyökumppaneita siitä, milloin, miten ja miksi ennakollinen lastensuojeluilmoitus tulee tehdä ja mitä siitä seuraa. Yhteistyökumppaneille tehtiin näitä kysymyksiä käsittelevä juliste, jota voidaan pitää toimiston seinällä sekä yksityiskohtaisemmin aiheesta kertovan esite. Näitä on toimitettu muun muassa neuvoloihin, mielenterveyspalveluihin, varhaiskasvatuksen toimijoille sekä aikuissosiaalityön työntekijöille. Tämän lisäksi on tehty yhteistyötä HAL-poliklinikan, Ensi- ja turvakotienliiton lähisuhdeväkivaltatyön yksikön sekä Ensikodin avopalveluiden työntekijöiden kanssa sopien yhteistyökäytännöistä.

Havainto 2. Raskausaika on hedelmällistä aikaa muutostyöskentelylle. Yksi yleisimmistä syistä ennakolliselle lastensuojeluilmoitukselle on vanhemman päihdeongelma tai -tausta. Kokemus on, että äidit ovat usein varsin motivoituneita muutostyöskentelyyn jo raskauden aikana. Heillä on halua tehdä muutoksia elämässään itsensä ja tulevan vauvan vuoksi. Äidit osaavat usein itse myös sanoittaa omaa päihdehoitoa tai vanhemmuustaitoja koskevaa tuen tarvettaan. Usein heillä on myös toive siitä, että vanhemmuustyöskentely alkaisi jo raskauden aikana.

Koska (ratkaisu 2.) raskausaika on hedelmällistä aikaa muutostyöskentelylle, on toimintaa muutettu niin, että asiakkaan "pompottelu" pyritään minimoimaan eri viranomaisten välillä ja aloittamaan lastensuojelulain mukainen työskentely, kuten perhetyö, mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, mikäli sille on tarvetta. Lastensuojelun resurssit ovat toisinaan rajalliset eikä työskentelyä aina ole pystytty tästä johtuen aloittamaan välittömästi arvion tekemisen jälkeen. Näissä tilanteissa on yhteydenpitoa vanhemman kanssa jatkettu lapsiperheiden ja lastensuojelun päivystyksestä ja tarvittaessa häntä on tavattu uudestaan, kunnes asiakkuus on mahdollista siirtää lastensuojelun sosiaalityöntekijälle. Asiakkaan pompottelua työntekijältä toiselle vältetään myös siten, että työntekijät tekevät vanhemman ja tarvittaessa lapsen palvelutarpeen arvion lapsiperheiden ja lastensuojelun päivystyksessä. Tavoitteena on, että vanhemmalla olisi läpi raskauden ajan työntekijä läsnä, joka auttaa häntä motivaation ylläpitämisessä ja positiivisen tulevaisuudenkuvan vahvistamisessa.

Havainto 3. Vanhempien haasteet ovat usein moniulotteisia. Ennakollisen lastensuojeluilmoituksen sisältö koskee usein vain yhtä haastetta vanhemman elämässä. Ennakollisia lastensuojeluilmoituksia käsiteltäessä on kuitenkin havaittu, että vanhemmilla on usein ongelmia muillakin elämänalueilla ja tulevien vanhempien haasteet muodostavat viheliäisen ongelmakimpun.

Ratkaisu 3. Asiakkaiden elämän moniulotteiset ja viheliäiset haasteet, ovat vaikuttaneet toimintaan siten, että arviointitapaamisella käsitellään muutakin kuin ennakollisen lastensuojeluilmoituksen sisältöä. Kysymykset, jotka käsitellään jokaisen vanhemman kanssa, on laadittu niin, että ne koskevat tulevan vanhemman perhettä, taloudellista tilannetta, asumista, työtä ja koulutusta, päihteidenkäyttöä, väkivaltakokemuksia sekä hoitokontakteja. Laaja-alaisten kysymysten esittäminen on osoittanut, että tulevan lapsen ja vanhemman elämässä on usein monia perheen arkeen vaikuttavia tekijöitä, joista ei ilmoituksessa ole ollut mainintaa. Vanhempien kokemien haasteiden monipuolisuus on myös osoitus siitä, että ennakollisten lastensuojeluilmoitusten arviointityöskentelyssä on syytä panostaa moniammatilliseen yhteistyöhön toisen ja kolmannen sektorin toimijoiden kanssa. Ennakollisten lastensuojeluilmoitusten käsitteleminen on monelle sosiaalialan toimijalle haastavaa ja epävarmaa, ja mikäli asiakkaalla on olemassa omatyöntekijä esimerkiksi aikuissosiaalityössä, on hän usein tyytyväinen saadessaan työpariksi työntekijän, jolle ennakollisten lastensuojeluilmoitusten käsitteleminen on tuttua.

Havainto 4. Vanhemmilla on usein oma lastensuojelutausta. Monella työskentelyyn ohjautuvalla vanhemmalla on itsellään lastensuojelutausta. Taustan myönteinen seuraus on se, että viranomaisasiointi ja -toiminta on vanhemmalle tuttua. Kielteisenä seurauksena voi olla se, että vanhemman omat negatiiviset kokemukset heijastuvat raskauden aikaiseen ja jälkeiseen työskentelyyn. Pahimmillaan vanhemman viranomaiskielteisyydestä voi seurata, ettei vanhempi halua ottaa vastaan hänelle tarpeelliseksi arvioituja palveluita.

Ratkaisu 4. Tulevien vanhempien oma lastensuojelutausta voi vaikeuttaa heidän luottamussuhteensa rakentamista sosiaalityöntekijöihin omien kielteisten kokemustensa vuoksi. Tämä on vahvistanut kokemusta sen tärkeydestä, että ennakollisia lastensuojeluilmoituksia varten on selkeä käytäntö ja ennakollisiin lastensuojeluilmoituksiin erikoistuneita työntekijöitä, jotka tuntevat asiakkaiden kanssa toimivat verkostot ja heille tarjottavat palvelut.

# data[].attributes.attachment_link.description
Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot ** Kuvaamme Enna-mallin toimintaa tekemiemme seuraavien havaintojen ja toiminnan ratkaisujen avulla. Ennakollisten lastensuojeluilmoitusten keskittäminen kahdelle työntekijälle mahdollistaa ilmoituksia koskevien ilmiöiden ja trendien tarkemman havaitsemisen. Esille nostettuihin havaintoihin on reagoitu joustavalla työnkehittämisellä. Joustavalla kehittämisellä tarkoitetaan sitä, että arviointikäytäntöjä ja muuta toimintaa muutetaan tarvittaessa tehtyjen havaintojen perusteella.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot **

Toimijat
Palvelu on suunniteltu päihdeongelmista kärsiville sekä heidän läheisilleen.
Päihteistä toipunut kokemusasiantuntija pitää vastaanottoa terveysasemalla yhteistyössä terveysaseman henkilökunnan kanssa.
Toiminta kuuluu Vantaan sosiaali- ja terveystoimen alaiseen toimintaan. Toiminnasta vastaa terveyspalvelut ja kokemusasiantuntijan esimiehenä toimii mielenterveyspalvelut -yksikön palvelupäällikkö.
Hanke rahoitetaan Sosiaali- ja terveysministeriön kehittämishankkeesta (Kaste), jonka periaatteet ohjaavat käytännön toteutusta.

Tehtävät ja työnjako
Asiakkaan tehtävänä on tulla hakemaan apua omaan tai omaisen päihdeongelmaan: varata aika ja tulla vastaanotolle. Asiakkaalla on oma vastuu omasta päihteidenkäytöstä tai toipumisesta, kokemusasiantuntija tukee asiakasta tavoitteiden saavuttamisessa. ASIAKKAAN HYÖTY TYÖNTEKIJÄN NÄKÖKULMASTA (TEHTYJEN HAASTATTELUIDEN PERUSTEELLA): Yksilöllinen tuki lähempänä; kynnys jatkohoitoon lähtemiselle madaltuu; kokemusasiantuntijan mahdollisuus soittaa asiakkaille, mikä helpottaa ensimmäisen askeleen ottamista; kokemusasiantuntijan mahdollisuus liikkua asiakkaiden kanssa, tukena esim. ensimmäisellä AA-käynnillä; mahdollisuus apuun ja tukeen niille, jotka eivät halua hakeutua A-klinikalle, vertaistukea tarjolla heti terveysasemalla; yksilöllistä vertaistukea niille, joille ryhmät eivät sovi tai jotka eivät niihin halua; vertaistuki ja kokemuksellinen asiantuntijuus olennainen osa päih-dehoitoa, nyt tarjolla terveysasemalla; kokemusasiantuntijan omakohtaisen kokemuksen kautta tuleva toisenlainen näkökulma; ennaltaehkäisevä vaikutus.

Kokemusasiantuntijan tehtävänä on tuoda terveysaseman asiakastyöhön vertaistukea ammattilaisten rinnalle. Kokemusasiantuntija keskustelee, tukee, kertoo erilaisista päihdepalveluista, kulkee asiakkaan rinnalla ja tarvittaessa lähtee asiakkaan kanssa tutustumaan päihdepalveluihin (esimerkiksi A-kiltaan, A-klinikan päivystykseen tai AA-ryhmään). Oma sairastumis- ja toipumiskokemus on kokemusasiantuntijan tärkein työkalu. Kokemusasiantuntija varaa asiakkaille ajat ja kirjaa asiakaskäynnit potilastietojärjestelmään. Työntekijän kokema hyöty: Lisäresurssi; uusi, lähellä oleva taho, jolle ohjata potilas, jonka päihteiden käytöstä nousee huoli eli uusi linkki päihdepotilaiden hoitoketjussa; henkilö, jolle ohjata potilas, joka ei halua hakeutua A-klinikalle; henkinen helpotus työhön, tieto siitä, että potilas saa apua päihde-ongelmaan; kokemusasiantuntijan tuoma toisenlainen näkökulma.

Päihdeongelmat hoidetaan sosterin päihdepalveluissa sekä terveysasemilla. Päihteistä toipunut kokemusasiantuntija auttaa päihdeongelmista kärsiviä matalalla kynnyksellä terveysasemalla. Kokemusasiantuntijalla on kaksi vastaanottopäivää (50% työaika) viikossa Korson terveysasemalla. Pilotti on suunnattu Korson ja Koivukylän alueen asukkaille. Organisaation tehtävänä on luoda puitteet kokemusasiantuntijatoiminnalle. Puitteet sisältävät mm. fyysiset työskentelytilat, pääsyn potilastietojärjestelmään, työsopimuksen. Tärkeä tehtävä on huolehtia kokemusasiantuntijan työhyvinvoinnista ja jaksamisesta sekä koulutuksesta. Organisaatiolla on vastuu potilasturvallisuudesta.

Poliittinen päätöksenteko ohjaa palveluiden kehittämistä.

Tiedot, taidot, välineet
Asiakas tarvitsee tiedon palvelusta ja siitä, miten palvelua voi hakea. Asiakas tarvitsee motivaation tulla vastaanotolle ja muutoshalua elämäntilanteeseensa.

Kokemusasiantuntija tarvitsee oman kokemuksen sekä koulutuksen tehtäväänsä. Tärkeitä ominaisuuksia ovat hyvä asenne yhteistyöhön, hyvät vuorovaikutustaidot sekä kyky tulla toimeen erilaisten ihmisten kanssa. Luottamus on ensiarvoisen tärkeää yhteistyössä sekä asiakkaiden että ammattilaisten kanssa. Terveysaseman työntekijän tulee osata ottaa päihteet puheeksi ja ohjata kokemusasiantutnijan vastaanotolle.

Organisaatio tarvitsee positiivisen asenteen kokemusasiantuntijatoimintaa kohtaan sekä mahdollisuuden tukea toimintaa kaikilla osa-alueilla. Vertaistuen merkityksestä toipumisessa on oltava riittävästi tietoa. Organisaatio tarvitsee tahtotilan toiminnan aloittamiseen. kehittämiseen ja vakiinnuttamiseen.
Lait ja asetukset
Laki potilaan asemasta ja oikeuksista terveydenhuollossa (1992/785), Laki sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista (2000/812)
Laki terveydenhuollon ammattihenkilöstöstä (559/1994)
Mielenterveyslaki (1990/1116), Päihdehuoltolaki (1986/41)
Kansanterveyslaki (1972/66) Lainsäädännön mukaan päihdepalveluiden järjestäminen on kuntien vastuulla. Kunnan tulee järjestää palvelut siten ja siinä laajuudessa, että ne vastaavat kunnassa esiintyvää tarvetta. Sosiaali- ja terveysministeriön asettama Mieli 2009 -työryhmä on laatinut kansallisen mielenterveys- ja päihdesuunnitelman. Lisäksi on olemassa laatusuosituksia ja käypä hoito - ohjeistuksia, joilla pyritään vaikuttamaan päihdetyön kehitykseen ja sisältöön kunnissa.
Periaatteet ja säännöt
PERIAATTEET JA ARVOT Luottamuksellisuus: Kahdenkeskinen luottamus asiakkaan ja kokemusasiantuntijan välillä. Asiakkaan itsemääräämisoikeus tulee toteutua. Asiakkaan oikeus määritellä omat tavoitteensa. Joustavuus: Kokemusasiantuntijan työ ei ole aikaan tai paikkaan sidottua. Toiminta suunnitellaan asiakkaan tarpeista lähtöisin. Esimerkiksi on mahdollisuus lähteä asiakkaan kanssa tutustumiskäynneille eri päihdepalveluihin, kuten eri ryhmiin. Avoimuus: Asiakkaat saavat tietää halutessaan kokemusasiantuntijan tarinan ja saavat toipumisuskoa sen kautta. "Toivotonta tapausta ei ole".

PERIAATTEET JA ARVOT Luotettavuus: salassapito ja vaitiolovelvollisuus koskee kokemusasiantuntijan työtä samalla tavalla kuin ammattilaisten työtä. Yhteisöllisyys ja kokemusasiantuntijan jaksamisen varmistaminen. Kokemusasiantuntijan ei tarvitse jäädä yksin huolien ja vastuun kanssa. Kokemusasiantuntija kunnioittaa ihmisten erilaisia mielipiteitä ja taustoja. Kokemusasiantuntija ei tarjoile omia käsityksiään toipumisesta ja kuntoutumisesta ainoina oikeina faktoina. "Väärää tapaa raitistua ei ole". Avoimuus: Oma elämänkokemus (sairastuminen ja toipuminen) ovat tärkeimmät työkalut asiakastyössä ja vertaistuen jakamisessa. KOKEMUSASIANTUNTIJAN KIRJAAMINEN POTILASTIETOJÄRJESTELMÄÄN kokemusasiantuntijalla on käyttöoikeus potilastietojärjestelmään, jonne hän kirjaa asiakkaiden käynnit. Kokemusasiantuntijan kanssa käytiin tarkasti läpi kirjaamiseen ja vaitiolovelvollisuuteen liittyvät ohjeet ja lait. Kirjaamisesta oltiin yhteydessä kaupungin lakimieheen, jonka näkemys oli, että kokemusasiantuntija voi ja hänen tulee kirjata potilastietojärjestelmään, mikäli on kyse hoitamisesta. Asiakkaille ja terveysaseman henkilökunnalle tehdyn kyselyn perusteella pitivät kaikki vastaajat kokemusasiantuntijan kirjaamista hyödyllisenä ja suotavana. Tietosuojavaltuutetun toimistoon lähetettiin asiaan liittyvä tiedustelu. Tietosuojavaltuutetun ohjauksen mukaan kokemusasiantuntija voi kirjata potilastietojärjestelmän, mikäli palvelu määritellään hoidoksi. Asiakasta tulee joka tapauksessa informoida annetun palvelun luonteesta sekä henkilötietojen käsittelystä toiminnan yhteydessä. Informaatio on annettava esimerkiksi siitä, tehdäänkö kokemusasiantuntijan tarjoamista palveluista merkintöjä potilasrekisteriin tai muuhun henkilörekisteriin. Rekisterinpitäjän vastuulli-sen johdon tehtäviin kuuluu huolehtia siitä, että tietoja käsitteleville annetaan riittävät ohjeet siitä, miten ja missä laajuudessa henkilötietoja saa käsitellä. Lakimiehen ja tietosuojavaltuutetun lausuntojen perusteilla asiakkaille annettavaksi laadittiin kirjallinen tiedote, jossa selvitettiin, ettei kyseessä ole sosiaali- tai terveysalan ammattilaisen antavaa hoitoa, ja että tapaamiset kirjataan potilastietojärjestelmään.

Taustaorganisaatio on kokemusasiantuntijan takana. Hänelle tarjotaan koulutusta, työnohjausta, jatkuvaa tukea ja nimetty yhteyshenkilö.

Talous
Palvelu on asiakkaalle maksuton.
Pilottihanke rahoittiin valtionavustuksella osana Kaste-hanketta 75 %. Kaupungin osuus on 25 %. Kokemusasiantuntijan palkkakustannukset ovat n. 1250/kk (50 % työaika).

# data[].attributes.attachment_link.description
Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot ** Toimijat Palvelu on suunniteltu päihdeongelmista kärsiville sekä heidän läheisilleen. Päihteistä toipunut kokemusasiantuntija pitää vastaanottoa terveysasemalla yhteistyössä terveysaseman henkilökunnan kanssa. Toiminta kuuluu Vantaan sosiaali- ja terveystoimen alaiseen toimintaan. Toiminnasta vastaa terveyspalvelut ja kokemusasiantuntijan esimiehenä toimii mielenterveyspalvelut -yksikön palvelupäällikkö. Hanke rahoitetaan Sosiaali- ja terveysministeriön kehittämishankkeesta (Kaste), jonka periaatteet ohjaavat käytännön toteutusta.

# data[].attributes.headline
Mielenterveyspotilaan arviointi ja tukea antava hoito terveysaseman vastaanotolla - Mielenterveyden työkalupakki

# data[].attributes.subject
Mielenterveyspotilaan arviointi ja tukea antava hoito terveysaseman vastaanotolla - Mielenterveyden työkalupakki

# data[].attributes.body
Pirkanmaan Tulevaisuuden sote-keskus -hanke

# data[].attributes.attachment_link.title
Mielenterveyspotilaan arviointi ja tukea antava hoito terveysaseman vastaanotolla - Mielenterveyden työkalupakki

# data[].attributes.attachment_link.description
Tarjoaa pth:n ammattilaiselle välineitä mielenterveyspotilaiden arvioimiseen pth:n vastaanottotoiminnassa ja antaa valmiudet tukea antavan lyhytterapeuttisen hoitojakson toteuttamiseen. Käyttöönottokoulutus sisältää 3 kolmen tunnin kokoontumista ja seurantatapaamisen.

# data[].attributes.headline
Elämä edessä - monialainen tiimi hoitaa nuoren mielenterveysongelmia varhain ja vakioidusti hänen omassa oppilaitoksessaan.

# data[].attributes.subject
Elämä edessä - monialainen tiimi hoitaa nuoren mielenterveysongelmia varhain ja vakioidusti hänen omassa oppilaitoksessaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elämä edessä - monialainen tiimi hoitaa nuoren mielenterveysongelmia varhain ja vakioidusti hänen omassa oppilaitoksessaan.

Mallin vahvuus on tiimi- ja monialaisessa verkostotyössä. Kaksi terveydenhoitajaa, psylokogi, psykiatrisen sairaanhoitaja ja neuropsykiatrian erikoislääkäri suunnittelivat palvelut uusiksi. He arvioivat opiskelijan tilannetta yhdessä ja erikseen. Työnjako on vakioitu ja päällekkäistä työtä ei tehdä. Erikoislääkärin työpanos mahdollistaa diagnoosin asettamisen, lääkehoidon ja sen seurannan, tiimin sisäisen ja ESH:n välisen konsultaation, sekä tiimin jatkuvan oppimisen. Opiskelijan tilannetta seurataan tukikeskusteluin ja lisäkäynnein, mikä on lisännyt hoitoon sitoutuneisuutta. Asiakaspalautteen pohjalta tarjotaan mahdollisuutta myös etävastaanottoon ja kehitetään uusia sähköisiä palveluita.

Käytännössä Elämä edessä-malli toimii siten, että opiskelija saapuu aina ensin terveydenhoitajan alkuarvioon, jossa tehdään alkuseulat (mm. BDI, BAI, ASRS-RS, AUDIT). Th konsultoi tarvittaessa erikoislääkäriä lisäseulontojen tarpeesta. Alkuarviossa tehdään yksilöllinen hoitosuunnitelma ja suunnitellaan hoidon systemaattinen seuranta. Jos Th epäilee ADHD/neuropsykiatrisia ongelmia, hän konsultoi erikoislääkäriä, ohjaa ja tulee opiskelija/huoltajaa/-ia, ja varaa ajan lääkärille. Mikäli alkuarvio viittaa mielenterveyden pulmiin, Th ohjaa opiskelijan psykiatrisen erikoissairaanhoitajan vastaanotolle, jossa sovittujen ja vakioitujen kyselyiden perusteella kartoitetaan hoidon tarve, ja annetaan tarvittaessa aika psykologille tai lääkärille tai jatkoaika itselle. Psykologi arvioi nuoren kokonaistilannetta, kartoittaa lapsuusiän kehitystä sekä oppimishistoriaa. Mallin vahvuus on tiimi- /verkostotyössä, jossa nuoren tilannetta arvioidaan yhdessä ja ristiin. Erikoislääkäri on tiimin tukena: hän ohjaa, kouluttaa, antaa konsultaatioita ja konsultoi tarvittaessa Esh:ta.

Erikoislääkärin vastuulla on nuoren tilanteen kokonaisarviointi ja seuranta: hän asettaa diagnoosin, aloittaa ja vastaa lääkehoidosta. Hyvässä hoitotasapainossa olevien nuorten lääkevasteen seuranta voi lääkärin ohjauksessa siirtyä terveydenhoitajalle tai psykiatriselle erikoissairaanhoitajalle. Tukikeskustelut toteutetaan joko face-to-face tai puhelimitse 1krt/kk.

Kaikkien ammattilaisten osaaminen laajeni ja kasvoi entiseen verrattuna. Työjako on selkeä ja päällekkäistä työtä ei tehdä, mikä parantaa työtyytyväisyyttä. Työskentely voi laajentua monialaiseksi verkostotyöksi opiskeluhuollon, sosiaalityön, lastensuojelun tai mielenterveys- ja päihdepalveluiden toimijoiden kanssa. Vastaanottoajat ovat riittävän pitkiä, mikä takaa opiskelijan kuulemisen ja kohtaamisen ilman kiirettä.

Asiakasprosessit mietittiin rohkeasti uusiksi ja työtapojen vakiointi teki ne selkeäksi ja läpinäkyväksi. Tämä lisäsi työntekijän työtyytyväisyyttä ja työssä jaksamista. Opiskelijalle matalan kynnyksen holistiset palvelut, joissa huomioidaan sekä fyysinen terveys että mielenterveys, mutta myös päihde- ja alkoholiongelmat, tarjoavat avun nopeasti, oikea-aikaisesti, asiakaslähtöisesti, yhdenvertaisesti ja oikeudenmukaisesti. Palveluun on helppo tulla ja ne tarjotaan nuoren omassa kehitysympäristössä, oppilaitoksessa. Malli ei herätä häpeää, eikä nosta kokemusta stigmasta. Asiakas kohdataan yksilönä, arvokkaana ja itsenäisenä, oman elämänsä sankarina, jota ammattilaiset auttavat yli hankalan elämän tilanteen.

Elämä edessä -malli perustuu tutkitun tiedon sovellettavuuteen käytännön työssä. Se vastaa ajankohtaiseen huoleen nuorten mielenterveyden ongelmien ylisukupolvisuudesta: jo vauva-aikana vanhempien saama toimeentulotuki, vanhempien mielenterveyden ongelmat tai vakava sairaus altistavat lasta mielenterveyden häiriöille sekä nostavat riskiä psykiatrisen Esh:n palveluiden tarpeelle myöhemmin elämässä. (Niemelä 2012; Paananen & Gissler 2012). Tutkimukset osoittavat, että nuoruus on kriittistä aikaa. Nuorten mielenterveyden ongelmista 75% ilmenee ennen 25 vuoden ikää. Toimeentulotukea saavilla nuorilla on selvästi enemmän mielenterveys- ja päihdeongelmia kuin muilla ikäisillään ja tähän ryhmään kuuluvilla miehillä on kuusi kertaa yleisemmin psykiatrinen diagnoosi kuin muilla (Vaalavuo et.al, 2020). Kouluterveyskysely (2019) vahvistaa muiden tutkimusten tuloksia: masennuksen ja ahdistuneisuuden oireista kertoo keskimäärin 30% ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelevista tytöistä ja 16% pojista.

Useat kotimaiset ja kansainväliset tutkimukset ovat nostaneet esiin, että nuorille suunnatut mielenterveyspalvelut ovat heikosti suunniteltuja (Kosola 2020), aliresurssoituja ja tarjolla oleva apu ei nauti nuorten luottamusta. Palvelut ovat usein puutteellisia ja järjestetty niin, että ne eivät herätä nuorissa luottamusta. Tutkimuksista nousee esiin mielenterveys- ja päihdeongelmien sekä toimeentulotuen asiakkuuksien ylisukupolvisuus. Toisaalta mahdollisimman varhain ja suunnitelmallisesti toteutetut hoidot tai lyhyet interventiot tuovat tutkimusten mukaan apua jopa 60%:lle asiakkaista (Kontunen 2020; Niemelä 2012; Paananen & Gissler 2012; Vaalavuo et.al, 2020; McGorry & Mei 2020. Kouluterveyskysely 2019). Mielenterveys- ja päihteet ovat olleet myös Espoon Lasten ja nuorten hyvinvointityön kärkinostot vuosille 2017-21.

Tutkijat McGorry & Mei (2020) nostavat esiin neljä keskeistä teemaa palveluiden suunnittelun kulmakiviksi: mielenterveyden hoito, fyysisen terveyden hoito, hoidollinen psykoedukatiivinen tuki, sekä päihde- ja alkoholiongelmien ehkäisy. Monialainen ja holistinen hoito ja tuki ehkäisi selvästi myös itsetuhoisuuden piirteitä ja suisidaalisia ajatuksia.

Tutkimuksiin pohjautuen Leppävaaran ammatillisen oppilaitoksen, Omnian, palvelut suunniteltiin uusiksi neljän kulmakiven toimintaperiaatteiden mukaisesti: ennaltaehkäisyä korostaen. Työtehtävät vakioitiin ja asiakasprosessi tehtiin selkeäksi. Hoitoon on helppo tulla ja yhden oven periaate parantaa siihen sitoutumista. Tiimissä on erikoisosaamista ja opiskelijaa ei enää tarvitse lähettää muualle. Nupoli antoi psyk-sh:n panoksen tiimille. Muita yhteistyökumppaneita ovat mm. oppilaitos, sosiaalityö, lastensuojelu ja erikoissairaanhoito.

Näistä lähtökohdista muotoutui Elämä edessä-malli, jossa eri alojen ammattilaiset työskentelevät tiiviissä yhteistyössä, työpareina, asiantuntijaryhmänä, luottaen toistensa ammattitaitoon. Neuropsykiatrisen erikoislääkärin työpanos mahdollistaa tiimin jatkuvan oppimisen. Malli tarjoaa moniammatillista apua verkostomaisella työotteella nuorten masennus- ja neuropsykiatrisiin oireisiin yhden oven periaatteella. Asiakas saa palvelua varhain, oikea- aikaisesti ja matalalla kynnyksellä (Kosola 2018), nuorten omassa kehitysympäristössä (oppilaitos), mikä vähentää mielenterveyden ongelmiin liittyvää häpeää, stigmaa, ja parantaa nuoren hoitoon sitoutuneisuutta.

Elämä edessä -mallissa toteutuu suurena kehyksenä Espoo-tarinan strategiset painopisteet. Malli on asiakaslähtöinen: apu tulee heti, toiminta on selkeää, prosessit on vakioitu ja apu tuodaan asiakkaan omaan kehitysympäristöön, oppilaitokseen. Malli on oikeudenmukainen kaikille: myös kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat nuoret saatetaan/löydetään avun piiriin ja heille suodaan hoidon ja tuen avulla mahdollisuus täysipainoiseen, normaaliin elämään aikuisuudessa. Malli on vastuullinen edelläkävijä, sillä se hyödyntää ajankohtaista tutkittua tietoa käytännön työn/prosessien toteuttamiseksi uudella tavalla, ennakkoluulottomasti ja rohkeasti. Työtehtävien vakiointi vähentää kustannuksia ja turhaa sekä päällekkäistä työtä.

Kohderyhmä ja asiakasymmärrys **

Kehittämistyön ja toimintamallin kohderyhmä oli ammatillisen oppilaitoksen opiskelijat, joilla huomattiin olevan muita toisen asteen opiskelijoita enemmän mielenterveyteen liittyviä haasteita, jotka osaltaan vaikuttivat opinnoissa menestymiseen, motivaation puutteeseen (kasvavat luvattomat poissaolot) ja vaikeuttivat opintojen loppuun saattamista (Kouluterveyskysely 2019).

Kaikki alkoi, kun lastentautien ja lastenneurologian erikoislääkäri aloitti työt vuonna 2017 Leppävaaran Omnian ammattioppilaitoksessa. Hän huomasi, että kellään ei ollut homma hanskassa: työnteko ja- jako suunnittelematonta ja sekavaa. Tutkimukset eivät olleet strukturoituja ja opiskelijoilla oli paljon käyntejä eri työntekijöillä. Lääkäri pohti työntekijöiden kanssa, miten ongelmiin voitaisiin puuttua uusin keinoin, varhain ja moniammatillisesti niin, että voitaisiin myös kaventaa nuorten välisiä terveyseroja ja katkaista huono-osaisuuden ylisukupolvisuus. Tiimissä oli huomattu, että mielenterveyden ja päihteiden käyttö vaikeutti opiskelua ja ne olivat usein syynä opintojen keskeytykselle, mikä saattoi laukaista syrjäytymisen kierteen. Lääkäri alkoi kouluttaa tiimiläisiä, ja viikkotapaamisista tuli tapa. Hän korosti konsultaation merkitystä ja dialogista tiimityöskentelyä, joka perustui vuorovaikutteiseen oppimiseen. Nupolin psykiatrinen erikoissairaanhoitaja liittyi tiimiin syksyllä 2018. Erikoislääkärin työpanos tiimissä mahdollisti myös psyykkisten sairauksien hoidon, lääkityksen aloituksen ja seurannan, eikä opiskelijoita tarvinnut enää lähettää terveyskeskukseen tai erikoissairaanhoitoon (ESH). Myös muiden erityisen tuen palveluiden tarve väheni.

Leppävaaran Omnian viiden hengen ydintiimi (erikoislääkäri, kaksi terveydenhoitajaa (Th), psykiatrinen erikoissairaanhoitaja (Psyk-sh) ja psykologi (Psykl) alkoi syksyllä 2018 suunnitella ja kehittää työn sisältöjä ja toimintamalleja uusiksi. Epäselvä työnjako ja sekavat käytänteet poistettiin, sillä ne aiheuttivat turhia käyntejä ja tutkimuksia sekä asiakkaan pomputtelua paikasta toiseen, mikä heikensi opiskelijan sitoutuneisuutta hoitoon. Työntekijälle työskentely oli turhauttavaa "tulipalojen sammuttelua".

Prosessien hionta uudella tavalla antaa oppilaalle tarpeenmukaista ja oikea-aikaista apua asiakaslähtöisesti, kaikilla tasoilla: ennaltaehkäisevästi, terapeuttisella työotteella, psykoedukaatiivista ohjausta hyödyntäen ja tukikeskusteluiden avulla hoitoon ja muutokseen sitouttaen. Verkostomainen, moniammatillinen työote mahdollistaa myös nuorten läheisverkostojen ottamisen mukaan palveluiden ja tukitoimien suunnittelussa ja mahdollistaa tärkeän sosiaalinen tuen.

Digitaalisten palveluiden käyttöönotto, kuten sähköinen ajanvaraus tai mahdollisuus olla yhteydessä ammattilaiseen chatin, sähköposti tai tekstiviestin avulla on tehnyt palvelusta opiskelijalle helpommin lähestyttävän. Nuoret ovat kokeneet mahdollisuuden tukikeskusteluihin ja ohjaukseen myös puhelimitse mielekkäänä.

Elämä edessä ei ole ainoastaan täyttänyt opiskelijoiden odotuksia vaan ylittänyt ne: kliinisen arvion mukaan asiakastyytyväisyys on ollut 80%. Jatkossa asiakastyytyväisyyden ja eri mittareiden systemaattista seurantaa kehitetään.

Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot **

Toimintamallin kehittämistyö lähti liikkeelle vuonna 2018 erikoislääkärin oivallukesta toiminnan sekavuudesta ja suunnitelmattomuudesta. Leppävaaran Omnian opiskeluhuollon viiden ammattilaisen tiimi lähti erikoislääkärin kanssa yhdessä miettimään käytännön työprosesseja uusiksi asiakkaan ja ammattilaisen näkökulmista. Malli on esitelty Terveydenhoidon johtoryhmälle vuosina 2019 ja 2020. Varsinainen jalkauttamisprosessi alkoi tammiuussa 2020, jolloin toimintamalli esiteltiin Espoon ammatillisten oppilaitosten kaikille opiskeluhuollon työntekijöille.

Vuonna 2020 mukaan nimettiin terveydenhoidon asiantuntija. Asiantuntijan tehtäväksi annettiin tutkia, tukeeko tieteellinen tutkimusnäyttö toimintamallin vaikuttavuutta, sekä pukea tiimin työ sanoiksi ja osoittaa muutos numeroin, sekä näyttää työn vaikuttavuustutkittuun tietoon pohjautuen, mikä lisäsi työhön sitoutuneisuutta ja teki näkyväksi sen merkityksellisyyden. Kilpailutekstien laadinta määriteltiin myös asiantuntijan tehtäväksi.

Toimintamallia on testattu ja arvioitu kahdessa eri Innovaatiokilpailussa (Espoon kaupunginjohtajan innovaatiokilpailu ja Laatukeskuksen innovaatiokilpailu vuonna 2020). Toimintamallia on esitelty Espoossa terveyskeskuksen ja nuorten mielenterveyspalveluiden johtoryhmissä, Lasten ja nuorten hyvinvointityön ohjausryhmässä, Espoon opiskeluhuollon päällikön koollekutsumassa tilaisuudessa, sekä pääkaupunkiseudun muille kunnille. Toimintamallin esittelystä on sovitty myös Tampereen ja Valkeakosken kaupunkien kanssa kuluvan kevään aikana. Toimintamallista on julkaistu tiedotteita Espoon kaupungin nettisivuilla sekä intranetissä henkilöstölle. Laatukeskus julkaisi oman lehdistötiedoitteensa kansallisessa mediassa palkituista ja kunniamaininnan saaneista innoivaatioista.

Mikäli kunnassa on toimivat opiskeluhuollon palvelut, toimintamallin käyttöönotto ei vaadi eritystä resurssia (aika ja henkilöstö). Espoon ammatillisessa oppilaitoksessa toimintamalli mahdollisti sen, että samalla resurssilla ja panoksella, saadaan enemmän aikaan.

Toimintamallin tuloksellisuutta on tarkoitus arvioida uudestaan vuonna 2021 ja toteuttaa asiakaskysely opiskelijoille palvelun toimivuudesta. Myös sisäisen koulutuksen tapoja kehitetään jatkuvan kehittämisen periaatteella. Espoossa toimintamalli on vakiinnuttanut asemansa Leppävaaran Omniassa ja keskitetyssä opiskeluterveydenhuollon toimipisteessä. Lisäksi toimintamalli on laajentumassa Espoon kaikkiin toisen asteen oppiulaitoksiin ja jatkossa toimintamallia on tarkoitus laajentaa perusopetuksen yläasteelle.

Arvioinnin tulokset tiivistettynä **

Elämä Edessä -toimintamalli on asiakaslähtöinen, sillä se mahdollistaa opiskelijalle kynnyksettömän palvelun omassa oppilaitoksessaan, ilman häpeää, ilman stigmaa. Se on kustannustehokas ja tuo rahallista säästöä, mutta säästää myös työntekijöiden työaikaa, sille malli karsii turhat tunnit / työtehtävät pois, selkeyttää prosessit niin asiakkaale kuin ammattilaiselle. Toimintamalli on parantanut myös työtyytyväisyyttä, sillä työn jako on selkeä ja tiimi tulee ja vahvistaa toinen toisensa osaamista. Mallia on pilotoitu Leppävaaran Omniassa vuosina 2018-2019 ja se on edelleen käytössä ja toimiva.

Mitatun 18 kk aikana kaikkien käyntien määrä nousi Th/Lääk. 49% ja psyk.sh /psykl. 300%. Mielenterveyteen ja sosiaalisiin syihin liittyvien käyntien määrä nousi Elämä Edessä -tiimissä noin 90%. Jatkokäynnit muille kuin lääkäreille ovat lisääntyneet kokonaisuudessaan 91%: Th:lla nousua on 10% ja Lääk. laskua jopa 38%. Tämä kertoo hyvästä tiimimallista: työnjako on selkeä, osaaminen on kohdistettu oikein ja yhä enemmän hoidetaan perustasolla. Elämä Edessä-mallin avulla näinkin merkittävä kasvu pystytään hoitamaan samalla panoksella ja saavuttamaan enemmän tuloksia. Seurantakaudella opintonsa keskeyttäneiden tai koulusta erotettujen opiskelijoiden määrä laski 74%:ia.

Malli on kustannustehokas: Lääkärin arvion perusteella 75% opiskelijoista hoidetaan nyt oppilaitoksessa. Laskennallisesti vuonna 2019 aiemmin Esh:n lähetettävästä 12:ta opiskelijasta hoidetaan nyt koululla 9. HUS:ssa psykiatrisen Esh:n avohoitopäivien määrä on keskimäärin 42pv/as/v ja maksaa 12 350€. Malli tuo säästöä 9x12 350€= 111 150€ (- oma työ).

Työtapa on tehokas. Sähköisten palveluiden käyttö on viisinkertaistunut ja puheluiden määrä on lähes kolminkertaistunut, mikä vastaa asiakkaan toiveisiin monimuotoisemmista palveluista. Hoidon toteutuminen oppilaitoksessa, tuttujen työntekijöiden kanssa, parantaa asiakastyytyväisyyttä ja hoitoon sitoutuneisuutta. Apu tulee varhain ja matalalla kynnyksellä. Myös työtyytyväisyys ja jaksaminen on parantunut, mikä on tullut ilmi viikkopalavereissa. TYHY-tulosta ei saada: työntekijöillä on neljä eri esimiestä, kolmella toimialalla (PESO, TEPA, SITO).

Suomessa n. 25% nuorista kärsii mielenterveyden ongelmista ja heistä n. 10-15% vakavista oireista. Yksi syrjäytynyt nuori maksaa yhteiskunnalle miljoona euroa (Hilli et.al 2017; Hus 2018). Laajassa yhteiskunnallisessa kehyksessä malli pystyy osaltaan ehkäisemään syrjäytymistä ja ongelmien ylisukupolvisuutta ja auttaa nuoria pärjäämään arjessa yhteiskunnan täysivaltaisina jäseninä, mikä vähentää tukitoimien tarvetta myöhemmässä elämässä. Elämä edessä -toimintamalli estää psyykkisistä syistä aiheutuvaa syrjäytymistä, opiskelija pystyy saattamaan opintonsa loppuun ja hänellä on koko Elämä Edessä.

Elämä edessä -toimintamalli palkittiin kunniamaininnalla Espoon kaupunginjohtajan Innovaatiokilpailussa 2020, Toimintamalli on vertaisarvioitu ja se oli ainoa palkittu toimintamalli Suomen Laatukeskuksen Innovaatiokilpailussa 2020, jossa ylsi kunniamainintaan Terveyspalveluiden kategoriassa.

Vinkit toimintamallin soveltajille **

Malli on skaalattavissa eri asiakassegmentteihin, kuten perusopetuksen ja toisen asteen opiskelijat. Toimintamallin laajentaminen perusopetukseen mahdollistaisi sen, että ongelmien tunnistus ja ennaltaehkäisy voisi alkaa yhä varhemmin. Elämä edessä on selkeä toimintamalli, joka on sovellettavissa niin laajemmin muihin perusterveydenhuollon (Nupoli, Emppu) kuin myös nuoriso- ja aikuispsykiatrian toimintaan.

Mallin käyttöönotto edellyttää, että opiskeluhuollon tiimistä ovat mukana ainakin terveydenhoitaja, lääkäri ja psykologi. Psykiatrisen sairaanhoitajan työpanos on hyvä lisä toimintamallin työskentelyssä. Toimintamallin keskeisin periaate mahdollisuus konsultoioda kokeneempaa työntekijää. Tiimin osaamista kartutetaan ja ylläpidetään jatkuvin sisäisin koulutuksin.

Mahdollisena sudenkuoppana voidaan nähdä terveydenhoitajien ja lääkäreiden puute tai vaihtuvuus, mikä vaikuttaa osaamiseen ja sitä kautta toimintamallin tuloksellisuuteen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Elämä edessä - monialainen tiimi hoitaa nuoren mielenterveysongelmia varhain ja vakioidusti hänen omassa oppilaitoksessaan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Elämä edessä - monialainen tiimi hoitaa nuoren mielenterveysongelmia varhain ja vakioidusti hänen omassa oppilaitoksessaan. Mallin vahvuus on tiimi- ja monialaisessa verkostotyössä. Kaksi terveydenhoitajaa, psylokogi, psykiatrisen sairaanhoitaja ja neuropsykiatrian erikoislääkäri suunnittelivat palvelut uusiksi. He arvioivat opiskelijan tilannetta yhdessä ja erikseen. Työnjako on vakioitu ja päällekkäistä työtä ei tehdä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot **

Miten?
Terveysasemalla työskentelevä päihdetyöntekijä toimii osana perusterveydenhuoltoa. Asiakkaat voivat itse hakeutua päihdetyöntekijän vastaanotolle, jos ovat huolissaan omasta tai läheisensä päihteiden käytöstä. Myös asiakkaan omalääkäri tai omahoitaja voi ohjata tämän vastaanotolle. Ajanvaraus tapahtuu siis joko asiakkaan itsensä tai ohjaavan työntekijän toimesta. Lähetettä tai vastaavaa ei tarvita.

Kuka?
Päihdetyöntekijältä vaaditaan soveltuva koulutus sekä riittävä kokemus tehtävään. Soveltuva koulutus on esim. sairaanhoitaja tai sosiaalityöntekijä, ja soveltuva kokemus on kokemus päihdetyöstä jossain päihdehoitoyksikössä (A- klinikka). Päihdetyöntekijän tulee osata kohdata asiakas siten, että syntyy luottamuksellinen ilmapiiri. Päihteiden (ongelmalliseen) käyttöön liittyy usein paljon häpeää, mikä estää asioista puhumisen. Tämän huomioon ottaminen on keskeistä päihdetyöntekijän työssä. Päihdetyöntekijän tulee tuntea ns. yleiset päihdetyön menetelmät, ja niiden oletetaan olevan hallussa koulutuksen ja kokemuksen myötä. Oleellisen tärkeää on myös se, että päihdetyöntekijä kykenee tuomaan päihdetietoutta esiin oman työyhteisönsä sisällä - hän voi kouluttaa terveysaseman muuta henkilökuntaa esim. erilaisten lomakkeiden käytössä sekä kertoa näille päihdepalveluista yleensä (miten asiakas ohjataan esim. laitoskatkolle tai A- klinikalle, mitä muita toimijoita alueella on).

Mitä?
Päihdetyöntekijän tehtävänä on arvioida asiakkaan päihteiden käytön tila yhdessä asiakkaan kanssa. Apuna haastattelun lisäksi käytetään yleisesti käytössä olevia mittareita kuten AUDITia, ADS:ää yms. sekä tarvittaessa laboratoriokokeita. Mikäli tarvetta muutokseen on, tehdään suunnitelma siitä yhdessä asiakkaan kanssa. Päihdetyöntekijän tehtävänä on tukea asiakasta muutoksen toteuttamisessa. Mikäli asiakas ei koe tarvetta muutokseen, mutta muutoksen tarve on kuitenkin ammattilaisen näkökulmasta olemassa, pyritään asiakasta motivoimaan muutokseen. Potilaan on mahdollista tavata päihdetyöntekijää 1-6 kertaa sekä osallistua terveysasemalla järjestettäviin ohjattuihin ryhmiin. Mikäli potilaan tilanne vaatii erityistason hoitoa, ohjaa päihdetyöntekijä tämän oikeaan hoitopaikkaan.

Kenelle?
Päihdetyöntekijän asiakkaita ovat ne, jotka kokevat huolta omasta päihteiden käytöstään. Asiakkaita ovat myös ne, joiden päihteiden käyttö aiheuttaa huolta muissa, hoitavissa työntekijöissä tai läheisissä. Kohderyhmänä ovat sellaiset asiakkaat, joiden hoito voidaan toteuttaa perustasolla. (Usein kysymys ei tosin ole hoidosta, vaan interventiosta.) On ajateltu, että perusterveydenhuollon päihdetyöntekijän kohderyhmänä olisivat ne potilaat, joiden ongelmat eivät vielä olisi ns. riippuvuustasoisia. Tällöin oikeampi hoitopaikka on A-klinikka. Päihdetyöntekijän arvio on kuitenkin olennainen kun potilaan hoitopaikkaa määritellään.

# data[].attributes.attachment_link.description
Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot ** Miten? Terveysasemalla työskentelevä päihdetyöntekijä toimii osana perusterveydenhuoltoa. Asiakkaat voivat itse hakeutua päihdetyöntekijän vastaanotolle, jos ovat huolissaan omasta tai läheisensä päihteiden käytöstä. Myös asiakkaan omalääkäri tai omahoitaja voi ohjata tämän vastaanotolle. Ajanvaraus tapahtuu siis joko asiakkaan itsensä tai ohjaavan työntekijän toimesta. Lähetettä tai vastaavaa ei tarvita.

# data[].attributes.body
Pirkanmaan Tulevaisuuden sote-keskus -hanke

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tukenasi - Pirkanmaan nuorten mielenterveys ja päihdepalveluiden ammattilaisverkoston tarkoituksena on ammatillisen osaamisen ja yhteistyön vahvistaminen sekä ajankohtaisen mielenterveys- ja päihdetietouden jakaminen nuorten palvelujen edistämiseksi.

Perustiedot

Toimintamallin nimi

Tukenasi - Pirkanmaan nuorten mielenterveys- ja päihdepalveluiden ammattilaisverkosto

Toimintamallin lyhyt kuvaus

Tukenasi - Pirkanmaan nuorten mielenterveys ja päihdepalveluiden ammattilaisverkoston tarkoituksena on ammatillisen osaamisen ja yhteistyön vahvistaminen sekä ajankohtaisen mielenterveys- ja päihdetietouden jakaminen nuorten palvelujen edistämiseksi.

Pirkanmaan tulevaisuuden SOTE-keskushanke, Lapsi ja perhepalveluiden muutoskokonaisuus

Toimintamallin rahoittaja

Sosiaali- ja terveysministeriö (STM)

Toimintamallin kokonaisuus

Toimintamalli lyhyesti

Tukenasi - Nuorten mielenterveys- ja päihdepalveluiden ammattilaisverkoston toimintaa koordinoivat PirSOTE-hankkeen koordinaattorit Anna Trygg ja Riikka Kimpanpää. Koordinaattorit vastaavat verkoston koollekutsumisesta, kokoontumisten asialistoista, kokoontumisten yhteenvedoista sekä kokoontumisten välisenä aikana tiedottamisesta. Verkosto on kokoontunut 1x kuukaudessa Teams-tapaamisena1,5h kerrallaan. Verkostotapaamisissa kehittämisen työkaluina on keskusteluiden lisäksi käytetty Jamboard -työkalua.

Nuorten mielenterveys- ja päihdepalveluiden tarve on lisääntynyt viime vuosina. Palvelut ovat ruuhkautuneet, mikä näkyy hoitoon pääsyn pitkittymisenä ja nuorten huonovointisuutena. Erityisesti ahdistuneisuus, masentuneisuus ja syömishäiriöt ovat lisääntyneet.

Pirkanmaan tulevaisuuden SOTE -keskushankkeen tavoitteena on kehittää monialaisena yhteistyönä nuorten (13-25-vuotiaiden) matalan kynnyksen palvelukokonaisuuksia, joilla pyritään vahvistamaan kokonaisvaltaisesti mielenterveys- ja päihdepalvelujen tavoitettavuutta ja hoidon saatavuuden tehostumista sekä vähentämään korjaavien erityispalveluiden tarvetta.

Pirkanmaan kunnilta on noussut toive maakunnallisesta mielenterveys- ja päihdepalveluiden toimijoiden verkostosta, jossa voidaan jakaa hyviä käytänteitä, toimintamalleja ja pohtia yhdessä ratkaisuja nuorten palveluiden kehittämiseksi.

Kohderyhmä ja asiakasymmärrys **

Verkosto on tarkoitettu nuorten mielenterveys- ja päihdepalveluiden toimijoille Pirkanmaan alueella. Kutsu verkostoon on lähetetty kuntien Lapsi- ja perhepalveluiden muutoskokonaisuuden kehittäjäyhdyshenkilöille välitettäväksi eteenpäin. Verkostoon ovat voineet osallistua kaikki kuntien toimijat, jotka kokevat hyötyvänsä verkostosta.

Verkosto muodostuu nuorten palveluiden, perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon sote-ammattilaisista, jotka työskentelevät nuorten ja heidän läheistensä kanssa sosiaali- ja terveyspalveluissa sekä järjestöissä. Verkostotapaamiset suunnitellaan palvelemaan monipuolisesti verkoston jäsenten ammatillisen osaamisen jakamista ja vahvistamista. Tavoitteena on ajankohtaisen tiedon välittäminen ja yhteistyön vahvistaminen. Ammatillista osaamista tukemalla varmistetaan laadukkaat palvelut ja vahvistetaan ammattilaisten osaamista.

Verkostotapaamisissa käsitelty tieto-osuus on mielenterveys- ja päihdeteeman ajankohtaista asiaa, joka hyödyttää ammattilaisia heidän tekemässään työssä nuorten parissa. Tapaamisissa kerrotaan ajankohtaisista palveluista nuorille ja heidän perheilleen. Verkoston jäsenet jakavat omia hyviä käytäntöjään ja sitä kautta palvelut kehittyvät ja yhdenmukaistuvat.

Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot **

Ensimmäisellä kokoontumiskerralla mietittiin ryhmän tavoitteita, tarkoitusta, kokoontumisaikataulua ja kerättiin toiveita verkoston toiminnalle. Tarkoituksena oli lähteä nopeasti konkreettiseen toimintaan ja antaa vertaisverkostolle mahdollisuus kehittyä toiminnan edetessä. Osallistujat ovat päässeet vaikuttamaan toimintaan ja näin on tuettu uudenlaista osallisuuteen perustuvaa toimintakulttuurin syntyä ja kannustettu toimijoita myös ketterään oman toiminnan kokeiluihin ja muutoksiin.

Toiminnan ylläpito ja edelleen kehittäminen ei ole vaatinut kunnissa uutta resurssia. Toimintaan osallistuminen on ollut vapaaehtoista ja sitä on korostettu. Olemassa oleva henkilökunta on ottanut toiminnan hyvin vastaan ja vertaisverkostoon on muodostunut ns. ydinryhmä.

Kehitteillä

Valmis

Päihteet ja riippuvuudet Mielenterveyspalvelut Monialaisuus

# data[].attributes.attachment_link.description
Tukenasi - Pirkanmaan nuorten mielenterveys ja päihdepalveluiden ammattilaisverkoston tarkoituksena on ammatillisen osaamisen ja yhteistyön vahvistaminen sekä ajankohtaisen mielenterveys- ja päihdetietouden jakaminen nuorten palvelujen edistämiseksi. icon/chevron-down Created with Sketch. Perustiedot Toimintamallin nimi Tukenasi - Pirkanmaan nuorten mielenterveys- ja päihdepalveluiden ammattilaisverkosto Toimintamallin lyhyt kuvaus Tukenasi - Pirkanmaan nuorten mielenterveys ja päihdepalveluiden ammattilaisverkoston tarkoituksena on ammatillisen osaamisen ja yhteistyön vahvistaminen sekä ajankohtaisen mielenterveys- ja päihdetietouden jakaminen nuorten palvelujen edistämiseksi.

# data[].attributes.headline
Ehkäisevän päihdetyön (EPT) toimintamalli kunnan alueella

# data[].attributes.subject
Ehkäisevän päihdetyön (EPT) toimintamalli kunnan alueella

# data[].attributes.body
Pirkanmaan Tulevaisuuden sote-keskus -hanke

# data[].attributes.attachment_link.title
Ehkäisevän päihdetyön (EPT) toimintamalli kunnan alueella / Pirkanmaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Ehkäisevän päihdetyön (EPT) taulukkomuotoinen tiedosto ja yhteinen alueellinen malli (Pirkanmaa), johon on koottu kunnan alueella olevat EPT:n toimenpiteet ja ne on sanoitettu eri toimijoiden tekemiseksi. Taulukosta toimijat löytävät omaan ja muiden toimintaan sisältyvät tehtävät. icon/chevron-down Created with Sketch.

# data[].attributes.attachment_caption
Terve Mieli -toimintamalli kokoaa hyvinvointialueittain pirstaloituneet mielenterveyspalvelut yhden digi-ikkunan alle. Malli hyödyntää jo olemassa olevan osaami

# data[].attributes.body
https://innokyla.fi/fi/toimintamalli/terve-mieli-portaali-hyvinvointialueiden-mielenterveyspalveluiden-tehostamiseen

# data[].attributes.headline
Perustason mielenterveys- ja päihdetyön toimintamalli kohtaamisen tueksi

# data[].attributes.subject
Perustason mielenterveys- ja päihdetyön toimintamalli kohtaamisen tueksi

# data[].attributes.body
Pirkanmaan Tulevaisuuden sote-keskus -hanke

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylöjärven kaupungin työikäisten mielenterveys- ja päihdetyön toimintamalli on tarkoitettu perustason mielenterveys- ja päihdetyön työn tueksi. Toimintamalli sisältää keinoja kohtaamisen, puheeksi ottamisen, kartoittamisen, ohjauksen sekä perheiden huomioimisen tueksi.

Perustiedot

Toimintamallin nimi

Perustason mielenterveys- ja päihdetyön toimintamalli kohtaamisen tueksi

Toimintamallin lyhyt kuvaus

Ylöjärven kaupungin työikäisten mielenterveys- ja päihdetyön toimintamalli on tarkoitettu perustason mielenterveys- ja päihdetyön työn tueksi. Toimintamalli sisältää keinoja kohtaamisen, puheeksi ottamisen, kartoittamisen, ohjauksen sekä perheiden huomioimisen tueksi.

Ylöjärven kaupunki osana Tulevaisuuden sote-keskus ohjelmaa. Perusterveydenhuolto. Pirkanmaan tulevaisuuden sote-keskus (PirSOTE) hanke

Toimintamallin rahoittaja

Sosiaali- ja terveysministeriö (STM)

Toimintamallin kokonaisuus

Toimintamalli lyhyesti

Perustason mielenterveys- ja päihdetyön toimintamalli sisältää kuvauksen Ylöjärven kaupungin perustason mielenterveys- ja päihdepalvelujen rakenteesta, kiireettömän hoidon porrastuksen sekä monialaisen yhteistyön mallin. Lisäksi toimintamalli sisältää tietoja ja työkaluja kohtaamisen, kartoituksen, ohjauksen tueksi sekä perheiden huomioimiseksi.

(Toimintamalli tulossa liitteeksi)

Mielenterveys- ja päihdeongelmat ovat yleisiä koko Suomessa ja palvelujen tarve on lisääntynyt.

Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus (PirSOTE)-hankkeen lähtökohtana ovat olleet Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (2019) Tiedosta arviointiin tavoitteena paremmat palvelut Sosiaali- ja terveyspalvelut - raportin kuvaukset sosiaali- ja terveyspalveluiden nykytilasta TAYS-erityisvastuualueella. Raportin mukaan hoitokäytänteiden kehittämiselle on tarvetta ja Pirkanmaan osalta kehittämiskohteita ovat esimerksiksi psykososiaalisten palvelujen riittävyys työikäisten tueksi sekä päihdepalvelujen rakenteen keventäminen (PirSOTE hankesuunnitelma 2020). Ylöjärven kaupunki on mukana Pirkanmaan liiton hallinnoimassa toteutuksessa yhdessä Taysin perusterveydenhuollon yksikön, sosiaalialan osaamiskeskuksen (Pikassos) sekä muiden Pirkanmaan kuntien kanssa. Tavoitteena on vahvistaa mielenterveysosaamista ja saatavuuden parantaminen matalalla kynnyksellä.

Mielenterveys- ja päihdetyötä ohjaavat terveydenhuoltolaki (10.12.2010/1326), mielenterveyslaki(14.12.1990/1116) ja päihdehuoltolaki (17.1.1986/41). Terveydenhuoltolain mukaan mielenterveystyöhön kuuluvat: terveydenhuollon palveluihin sisältyvä ohjaus ja neuvonta, tarpeenmukainen yksilön ja perheen psykososiaalinen tuki sekä, mielenterveyspalvelut, joilla tarkoitetaan mielenterveyden häiriöiden tutkimusta, hoitoa ja lääkinnällistä kuntoutusta. Sosiaali- ja terveydenhuollon peruspalvelut ovat mielenterveys- ja päihdehoidossa ensisijaisia (STM). Käypä hoito suositukset ja alueelliset hoito-ohjelmat ohjaavat työtä. Sosiaali- ja terveyspalvelujen lisäksi tärkeässä roolissa ovat kolmannen sektorin palvelut.

Kansallisen mielenterveysstrategian yhtenä painopisteenä on mielenterveysosaamisen vahvistaminen ja mielenterveyden edistämisen osaamisen merkitys korostuu myös sote-uudistuksessa, jossa ennaltaehkäiseviä ja hyvinvointia vahvistavia palveluja kehitetään. Keväällä 2021 käynnistyi kehittämiskokonaisuutta tukeva Ylöjärven kaupungin POIMI- hanke, joka keskittyy mielenterveyden vahvistamiseen, matalan kynnyksen mielenterveystyöhön sekä vahvistamaan mielenterveystaitoja ja -osaamista. POIMI on yksi on yksi kansallisen mielenterveysstrategian 2020 - 2030 tavoitteita toteuttava, sosiaali- ja terveysministeriön rahoittama ja Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen tukema hanke.

Kohderyhmä ja asiakasymmärrys **

Ylöjärven kaupungin sote-keskuksen:

työikäiset asiakkaat ja heidän läheiset

eri ammattiryhmien työntekijät

sidosryhmät

Asiakasymmärrys:

Olemassa olevia palautekanavia hyödyntäen sekä laadullisen tiedon hyödyntäminen. Työntekijöiden osaaminen kartoitettiin erillisenä kyselynä. Asiakkaiden kokemuksia kerättiin järjestöjen kokemusasiantuntijoiden kanssa yhteistyössä sekä kohtaamistilanteissa työntekijöiltä.

Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot **

Toimintamallin kehittäminen:

1. Kehittäjätiimin nimeäminen

2. Nykytilan kuvaus

3. Tarpeiden ja toiveiden kartoittaminen (työntekijät, kokemusasiantuntijat)

4. Toimintamallin luonnostelu pienemmissä työryhmissä

5. Palautekierros eri työryhmillä ja muutokset

6. Toimintamallin esittely

7. Palautteen kerääminen ja mahdolliset muutokset

Toimintamalli on esitelty työryhmille ja tallennettu yhteistyötilaan. Lisäksi toimintamallista on tehty pienempiä osa-alueita esimerkiksi terveyskeskuksen omahoitajien käyttöön. Jatkossa toimintamallista viedään hoidon tarpeen arviointiin liittyvät tiedot osaksi sähköistä järjestelmää.

Arvioinnin tulokset tiivistettynä **

Perustason mielenterveys- ja päihdepalvelujen toimintamalli on selkeytynyt ja työntekijöillä on käytettävissään näyttöön perustuvia toimintamalleja.

Vinkit toimintamallin soveltajille **

Toimintamalli on sovellettavissa laajasti kohtaamistyöhön ja toimii alueellisestikin toiminnan tukena.

Being developed

Ready

Mielenterveys Mielenterveyspalvelut Päihdepalvelut Sosiaali- ja terveyskeskukset Psykososiaalinen tuki

Ammattilaiset Omaiset Työikäiset

# data[].attributes.attachment_link.title
Perustason mielenterveys- ja päihdetyön toimintamalli kohtaamisen tueksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylöjärven kaupungin työikäisten mielenterveys- ja päihdetyön toimintamalli on tarkoitettu perustason mielenterveys- ja päihdetyön työn tueksi. Toimintamalli sisältää keinoja kohtaamisen, puheeksi ottamisen, kartoittamisen, ohjauksen sekä perheiden huomioimisen tueksi. icon/chevron-down Created with Sketch. Perustiedot Toimintamallin nimi Perustason mielenterveys- ja päihdetyön toimintamalli kohtaamisen tueksi Toimintamallin lyhyt kuvaus Ylöjärven kaupungin työikäisten mielenterveys- ja päihdetyön toimintamalli on tarkoitettu perustason mielenterveys- ja päihdetyön työn tueksi.

# data[].attributes.headline
Päiväperho - Päihde- ja riippuvuusongelmista kärsivien raskaana olevien ja pikkulapsiperheiden maakunnallinen tuki ja palvelukokonaisuus

# data[].attributes.subject
Päiväperho - Päihde- ja riippuvuusongelmista kärsivien raskaana olevien ja pikkulapsiperheiden maakunnallinen tuki ja palvelukokonaisuus

# data[].attributes.body
Pirkanmaan Tulevaisuuden sote-keskus -hanke Perhetukikeskus Päiväperho tarjoaa erityisosaamistaan riippuvuuksista kärsivien lapsiperheiden hoidon tueksi Pirkanmaan maakunnan alueella. Maakunnallinen palvelu on mm. konsultaatiota, koulutusta ja työparityöskentelyä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Päiväperho - Päihde- ja riippuvuusongelmista kärsivien raskaana olevien ja pikkulapsiperheiden maakunnallinen tuki ja palvelukokonaisuus

Päiväperhossa yhdistyvät saman katon alla äitiys- ja lastenneuvolapalvelut, päihdetyö, opiaattikorvaushoito, perheosasto sekä perhekuntoutus. Nämä palvelut muodostavat päihde-, sosiaali,- ja terveydenhuollon kokonaisuuden, jossa yhdistyvät raskaana olevan, syntyneen lapsen ja molempien vanhempien tarvitsema seuranta, hoito ja kuntoutusasiakaslähtöisesti ja riittävällä erikoisosaamisella toteutettuna. Tampereen kaupungin lastensuojeluyksikkö Perhetukikeskus Päiväperho vastaa tähän tarpeeseen tarjoamalla päihde-, sosiaali- ja terveydenhuollon laitos- ja avopalveluja yhtenäisenä kokonaisuutena Pirkanmaan maakunnan alueella. Yhteydenotto tapahtuu soittamalla maakunnalliseen konsultaatio numeroon, lähetettä ei tarvita. Tarjottavia palveluita ovat seuraavat:
Konsultaatio, koulutus ja työparityöskentely.
Moniammatilliseen, liikkuvaan tiimiin kuuluvat terveydenhoitaja, päihdetyöntekijä, palveluohjaaja, psykologi ja perhetyöntekijä. Tarjottava työ: konsultaatioita, kollegiaalista tukea ja koulutusta, työpari- / tiimityöskentelyä asiakastyöhön, hoidon kehittämistyötä kunnan työryhmän kanssa ja tukea yhteistyöpintojen vahvistamiseen eri toimijoiden kesken. Palvelu on kunnille maksutonta.
Päihderiippuvuuden ja hoidontarpeen arviointi
Päiväperho tarjoaa lapsiperheille päihderiippuvuuden ja -hoidon tarpeen arviointipalvelua. Arviointi toteutetaan yksikön päihdeohjaajan toimesta ja se sisältää 4-5 tapaamiskertaa sekä kirjallisen yhteenvedon. Arvioinnin avulla kartoitetaan asiakkaan mahdollinen päihderiippuvuuden ilmeneminen, riippuvuuden vakavuus sekä ensisijainen hoidon tarve. Arvioinnin avulla pystytään kohdentamaan asiakkaan avuntarve riittäviin ja asianmukaisiin päihdehuollon palveluihin. Arviointi antaa apua myös asiakkaan päihdekuntoutusjakson jälkeiseen jatkohoidon ja kuntoutuksen suunnitteluun.
Kriisiosasto
Päiväperhossa on viisi paikkainen päivystävä kriisiosasto. Kriisiosasto on tarkoitettu lyhytaikaista ja päivystyksellistä hoitoa vaativiin lastensuojelullisiin tilanteisiin. Kriisiosastolla tehdään arvioivaa ja vanhemmuutta tukevaa työtä.
Perhekuntoutus
Päiväperhossa on viisi paikkainen perhekuntoutus. Perhekuntoutus on yhteisöllistä ja tiivistä hoitoa, jossa päihdehoito on oleellinen osa kuntoutusta.

Päihteitä käyttävät raskaana olevat naiset ja vauvaperheet on palvelujärjestelmälle haastava asiakasryhmä, joka tarvitsee monenlaisia palveluja. Palvelujen on toimittava viivyttelemättä ja tehokkaasti koko raskaus- ja vauvaperheajan. Erilaisten palvelujen välillä tarvitaan yhteistyötä, selkeitä vastuita ja tiedonkulkua. Usein haasteena on päihteitä käyttävien raskaana olevien naisten riittävän varhainen tunnistaminen ja asiakkaan palvelukokonaisuuden koordinointi. Kun kaikki hoitavat omaa vastuualuettaan, niin kokonaiskuvaa asiakkaan tilanteesta ei muodostu kellekään, ei aina edes asiakkaalle itselleen. Palveluketjun eri toimijoiden välinen vastuunjako on usein epäselvä, esimerkiksi mikä hoitava taho on vastuussa lääkehoidon toteutuksen ja seurannan kokonaisuudesta. Päihteitä käyttävä äiti tai raskaana oleva nainen tai lapsen toinen vanhempi ei välttämättä halua tulla tunnistetuksi, löydetyksi tai hoidetuksi. Raskaana olevien päihteitä käyttävien naisten ja vauvaperheiden tarvitsemien palvelujen saatavuudessa, saavutettavuudessa ja sisällöissä on suuria alueellisia eroja. Lisäksi osa päihteitä käyttävistä naisista ja vauvaperheistä jää täysin tunnistamatta ja ohjautumatta palvelujen piiriin.

Kohderyhmä ja asiakasymmärrys **

Raskaudenaikainen tai vauvaperheissä tapahtuva päihteiden käyttö on tunnistettava mahdollisimman varhain. Varhaisella ja oikeanlaisella avulla ja tuella voidaan katkaista sukupolvelta toiselle siirtyvää ongelmaketjua, vähentää sikiövaurioiden riskiä ja lapsuusajan haitallisia kokemuksia sekä vaikuttaa äidin ja lapsen mahdollisesti myöhemmin tarvitsemien sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen määrään ja niistä muodostuviin kustannuksiin. Päihdeongelman varhainen tunnistaminen voi olla haastavaa, sillä ongelman alkuvaiheessa päihteitä käyttävä ei välttämättä koe käytöstään haittoja. Henkilö voi myös itse kokea hyötyä siitä, ettei hakeudu hoitoon. Hoidossa päihteiden käyttöä seurataan ja kontrolloidaan, ja henkilö voi kokea, että ilman hoitoa hän on vapaampi päättämään elämästään sillä hetkellä. Hoitoon sitoutuminen voi vaikuttaa arkeen merkittävästi, kun ympärillä olevien ja päihteiden käyttöä valvovien tahojen joukko laajenee. Raskaana olevan puolison tai vauvaperheen toisen vanhemman asenteella ja toiminnalla on myös merkitystä hoitoon hakeutumisessa ja päihteiden käytön varhaisessa tunnistamisessa.

Perhetukikeskus Päiväperho on nykyisessä laajuudessaan toiminut vuodesta 2007 alkaen. Päiväperhon palvelukokonaisuuden tavoitteena on alun alkaen ollut asiakastarpeisiin vastaaminen mahdollisimman asiakaslähtöisellä ja laajemman palvelukokonaisuuden muutokset huomioivalla työskentelyotteella. Toimintaa on jatkuvasti kehitetty vallitsevan tilanteen ja saadun asiakaspalautteen myötä, pyrkimyksenä mahdollisimman yksilöllisesti räätälöity tuki ja palvelut asiakaskunnan erityistarpeet huomioiden. Toiminnan kehittämisessä on hyödynnetty kerättyä asiakaspalautetta sekä kokemusasiantuntijoita.

Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot **

Toimiessaan pikkulapsiperheissä kohdattavan päihde- ja riippuvuusongelman asiantuntijana Päiväperho pyrkii palvelemaan sekä asiakas- että yhteisötaholla. Asiantuntijavaikuttamista toteutetaan lisäämällä tietoa päihde- ja riippuvuusongelmista lapsiperheissä, markkinoimalla Päiväperhon palveluja sekä pyrkimällä aktiivisesti vähentämään päihde- ja riippuvuusongelmiin edelleen liittyvää häpeäleimaa eli stigmaa. Tiedon lisäämistä edistetään toteuttamalla koulutuksia toisille ammattilaisille ja yhteistyötahoille. Asiakastilanteissa tiedon lisääntymistä tuetaan konsultaatiotoiminnan sekä työpari- ja verkostotyön avulla. Päiväperho toimii matalan kynnyksen tahona myös ammattilaisille, sillä yhteistyön aloittamiseen ei tarvita erillistä lähetettä ja konsultaatioita voi tehdä myös anonyymisti. Opiskelijaohjauksen kautta tietoa voidaan lisätä myös ammattiin valmistuville ja ryhmätoiminnassa asiakkaille. Tietoa pyritään lisäämään sekä Päiväperhon henkilöstölle että muille asiantuntijoille ja asiakkaille myös hyödyntämällä kokemusasiantuntijoita. Päiväperho toimii myös aktiivisessa yhteistyössä alueen tutkimus- ja kehittämistyötä tekevien tahojen, kuten yliopiston, ammattikorkeakoulujen, kaupunkiorganisaation ja järjestötoimijoiden kanssa.

Päiväperhon palveluista pyritään jakamaan kattavasti tietoa, jotta asiakkaat ohjautuisivat mahdollisimman hyvin heille sopiviin palveluihin. Tietoa jaetaan pitämällä aktiivisesti yhteyttä yhteistyötahoihin, luomalla uusia yhteistyöverkostoja sekä kutsumalla tahoja vierailukäynneille. Tiedottamista tehdään aktiivisesti myös asiakaskohtaisissa neuvotteluissa. Sosiaalisen median palveluja ja videoesittelyjä hyödynnetään, jotta palveluista ja ajankohtaisista asioista voidaan tiedottaa suurempia joukkoja kerrallaan. Oppilaitosyhteistyö on tärkeä kanava palveluista tiedottamiseen tulevaisuuden ammattilaisia ajatellen. Päiväperhon toimintaa esitellään myös erilaisissa ammattilaisille ja asiakkaille suunnatuissa konferensseissa.

Arvioinnin tulokset tiivistettynä **

Maakunnallisen työskentelyn myötä on saatu näkyväksi asiakasryhmän maakunnalliset palvelutarpeet ja niihin on vastattu apua ja tukea antamalla. Tuentarpeen on nähty olevan suurta ja jatkuvaa mm. henkilöstön vaihtuvuudesta johtuen. Pirkanmaalla asiakkaiden eriarvoisuus on vähentynyt, asiakkaiden tunnistaminen ja palvelun piiriin ohjautuminen on lisääntynyt sekä sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisten päihdeosaaminen on vahvistunut.

Tulevan Pirkanmaan hyvinvointialueen palveluiden tulevan suunnittelun, kehittämisen ja organisoinnin kannalta Päiväperhon näkemys ko. asiakaskunnan palvelutarpeisiin on merkittävä. Päiväperho on ainoa lastensuojelullisista lähtökohdista toimiva ja varsin kokonaisvaltaista tukea tarjoava yksikkö koko maakunnassa.

Yksikön tavoitteena on toimia tulevaisuudessa Pirkanmaan hyvinvointialueen erityisyksikkönä.

Palvelutarpeita ja toiminnan tuloksellisuutta mitataan ja arvioidaan seuraavin menetelmin:

syystemaattinen tiedonkeruu yhteydenottojen (palvelukontaktien) määristä, yhteydenottajista ja yhteydenottajien palvelutarpeesta

asiakastietojärjestelmistä koottava tieto eri palveluiden piirissä olevien asiakkaiden määristä ja tarjotun palvelun kestosta

systemaattisesti kerättävä asiakaspalaute

yhteistyötahoilta kerättävä palaute (mm. koulutuspalautteet)

Vinkit toimintamallin soveltajille **

Raskaana olevien ja pienten lasten perheiden hoitaminen vaatii aitoa asiakaslähtöistä toimintaa, mikä tarkoittaa valmiutta päivystävään työotteeseen (välitön reagointi, liikkuva työote) sekä kykyä kohdata asiakas tasavertaisesti. Erityisosaaminen kehittyy toimijoiden kesken pitkäjänteisen yhdessä tekemisen, kouluttautumisen ja arvioinnin kautta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Päiväperho - Päihde- ja riippuvuusongelmista kärsivien raskaana olevien ja pikkulapsiperheiden maakunnallinen tuki ja palvelukokonaisuus

# data[].attributes.attachment_link.description
Päiväperho - Päihde- ja riippuvuusongelmista kärsivien raskaana olevien ja pikkulapsiperheiden maakunnallinen tuki ja palvelukokonaisuus Päiväperhossa yhdistyvät saman katon alla äitiys- ja lastenneuvolapalvelut, päihdetyö, opiaattikorvaushoito, perheosasto sekä perhekuntoutus. Nämä palvelut muodostavat päihde-, sosiaali,- ja terveydenhuollon kokonaisuuden, jossa yhdistyvät raskaana olevan, syntyneen lapsen ja molempien vanhempien tarvitsema seuranta, hoito ja kuntoutusasiakaslähtöisesti ja riittävällä erikoisosaamisella toteutettuna.

# data[].attributes.headline
Mini-intervention rakenteinen kirjaaminen tiedolla johtamisen tukena 

# data[].attributes.subject
Mini-intervention rakenteinen kirjaaminen tiedolla johtamisen tukena 

# data[].attributes.body
Kehittämisprosessin avulla käyttöön otettu ja sittemmin vakinaistettu toimintamalli alkoholin riskikäytön puheeksiottoon, mini-interventioon (lyhytneuvontaan) sekä rakenteiseen ja systemaattiseen kirjaamiseen Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymässä (Päijät-Sotessa).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mini-intervention rakenteinen kirjaaminen tiedolla johtamisen tukena

Toimintamallin ydin on alkoholin riskikäytön varhaisessa tunnistamisessa, jonka välineenä käytetään kolmen kysymyksen Audit-C -lomaketta. Kysymyksillä kartoitetaan juomisen useutta, yksittäisen juomakerran annosmääriä sekä ns. runsaan juomisen (yli 6 annosta kerralla) yleisyyttä. Riskipisteiden ylittyessä toteutuu ammattilaisen tekemä mini-interventio. Lyhimmillään se tarkoittaa puheeksiottoa Infolehtisen avulla.

Ammattilainen kirjaa riskipisteet ja tehdyn intervention sovitulla, rakenteisella tavalla potilastietojärjestelmään (Lifecare, kirjaamisohje PHHYKY). Tieto siirtyy raportin muodossa Esimiehen työpöydälle, mistä esimiehet ja kehittäjät hyödyntävät sitä toimintansa kehittämisessä yhteistyössä asiakas-/potilastyötä tekevien ammattilaisten kanssa.

Alkoholia liikaa käyttävien osuus Päijät-Hämeessä on korkea, noin joka kolmas juo alkoholia riskitasolla. Vuonna 2016 alkoholia liikaa käyttäviä oli 33,1 %, vuonna 2018 yhteensä 30,9 % ja vuonna 2020 yhteensä 32,1 %. Kansallisen juomatapatutkimuksen mukaan vähintään 13 % väestöstä käyttää alkoholia siinä määrin, että heillä on kohonnut pitkäaikaisten terveyshaittojen riski.

Ennen toimintamallin käyttöönottoa alkoholin riskikäyttöä ei ollut kartoitettu systemaattisesti Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän terveys- ja sairaanhoitopalveluissa, eikä asiakas- ja potilastietojärjestelmästä saatu rakenteista tietoa tehdystä ehkäisevästä työstä tai siihen liittyvästä alkoholin riskikäyttöilmiöstä. Mini-intervention käyttöä vaikuttavana menetelmänä ja näyttöä sen systemaattisesta ja laajasta hyödyntämisestä kansanterveyttä edistävänä toimena ei niin ikään ollut seurattu.

Kohderyhmä ja asiakasymmärrys **

Välitön kohderyhmä: Ammattilaiset
Ensivaiheessa koulutettiiin avosairaanhoidon vastaanottojen sekä erikoissairaanhoidon poliklinikoiden ja vuodeosastojen ammattilaiset tunnistamaan aikuisväestön alkoholin riskikäyttö ja tekemään mini-interventio riskipisteet ylittäneille. Yhteistyössä ammattilaisten kanssa määriteltiin käytettävä toimintamalli ja kirjaamisen rakenne sekä laadittiin ohjeistus kirjaamisen tueksi henkilöstölle.

Toimintamallin käyttöönottoa jatkettiin seuraavassa vaiheessa muihin sosiaali- ja terveydenhuollon aikuisväestön palveluihin.
Välillinen kohderyhmä: Asiakkaat / potilaat
Asiakkaita / potilaita tiedotettiin toimintamallin käyttöönotosta ja heitä motivoitiin vastaamaan kysymyksiin. Tehty seula ja interventio tallentuvat asiakkaiden / potilaiden kertomuksiin, ja ovat luettavissa KANTA-palvelusta. Viestinnän tueksi otettiin käyttöön toiminnasta kertovia julisteita, jotka asetettiin vastaanottotilojen auloihin ja käytäville.

Toimivuuden ja käyttöönoton ehdot **

Organisaation ylin johto: Periaatepäätös toimintamallin käyttöönotosta

Moniammatillinen kehittämisen johtoryhmä ( toiminnan vakiinnuttua työryhmän nimenä Audit-C johtoryhmä): Toiminnan ohjaus, kehittäminen ja arviointi yhdessä henkilöstön kanssa

Projektin hallinta ja kehittämistyön johtaminen: Ehkäisevän työn seutukoordinaattori ja asiantuntijasairaanhoitaja (työaika á 30 %)

Lähiesimiehet: Seuranta, arviointi ja edelleenkehittäminen, koulutus ja tuki henkilöstölle

Henkilöstö: Sitoutuminen sovitun toimintamallin käyttöön

ICT-partnerit: Rakenteisen kirjaamisen mahdollistaminen tietojärjestelmätasolla, käyttöönoton tuki

Arvioinnin tulokset tiivistettynä **

Toimintamalli (ml. rakenteellinen kirjaaminen) otettiin käyttöön syys-marraskuussa 2019 yhteensä 15 avosairaanhoidon vastaanotolla, 20 erikoissairaanhoidon poliklinikalla ja 16 vuodeosastolla sekä Akuutti24:ssa. Toiminnan laajentaminen seuraaviin yksiköihin jatkui vuonna 2020 (koulu- ja opiskeluterveydenhuolto, vammaispalvelujen tuettu asuminen, ikääntyneiden palvelut). Vuoden 2020 lopussa mukana oli 83 kustannuspaikkaperustaista yksikköä. Laajennus jatkuu edelleen vuonna 2021 (suun terveydenhuolto, sosiaalihuollon palvelut, neuvolapalvelut).

Vuoden 2018 seurantatietoihin verrattuna seulontamäärät ja tehtyjen mini-interventioiden määrä moninkertaistuivat palveluissa vuonna 2019: Alkoholin riskikäyttöä kartoitettiin Audit-C-seulalla ajalla 9-12/2019 yhteensä 4764 kertaa. Riskipisterajan ylitti 14 % seulotuista potilaista, joista mini-interventio tehtiin 53 %:lle (vuonna 2018: 7 %). Jatkohoitoon ohjattiin kahdeksan alkoholin ongelmakäyttäjää.

Vuonna 2020 Audit-C-seuloja tehtiin yhteensä 11 439 kertaa. Riskipisterajan ylitti 13 % koronavuoden aikana seulotuista potilaista: Joka kolmas (30 %) työikäinen mies ja joka kuudes (14 %) työikäinen nainen osoittautui seulontojen perusteella alkoholin riskikäyttäjäksi. Mini-interventio tehtiin 55 %:lle riskipisteet ylittäneistä.

Alkoholin riskikäytön seulontojen kokonaiskattavuus ylsi 3,1 % vuonna 2021. Aktiivisimmin seulontoja tehtiin ikääntyneiden palveluissa (28,1 %), psykososiaalisten palvelujen vuodeosastoilla (24,1 %), opiskeluterveydenhuollossa (15,6 %), kehitysvammaisten asumispalveluissa (12,2 %) sekä erikoissairaanhoidon operatiivisilla poliklinikoilla (5,9 %). Mini-interventioiden kokonaisaktiivisuus laski 50,3 prosenttiin. Aktiivisimpia mini-intervention käyttäjiä olivat vammaispalvelujen asumispalvelut (100 %), opiskeluterveydenhuolto (81 %), psykososiaalisten palvelujen poliklinikat (65,1 %), erikoissairaanhoidon medisiiniset poliklinikat (58,9 %) ja suun terveydenhuolto (58,3 %).

Vuodelle 2022 johtoryhmä on asettanut tavoitteeksi, että seulojen kattavuus nousee 10 % ja mini-interventioaktiivisuus 60 % koko hyvinvointiyhtymän tasolla.

Vinkit toimintamallin soveltajille **

Toiminnan lähtökohtana on tarve ja kiinnostus työn kehittämiseen ja näkyväksi tekemiseen.

Toiminnan onnistuminen edellyttää johdon sitoutumista, riittävää resurssointia, henkilöstön osallisuuden varmistamista, moniammatillista yhteistyötä sekä projektin hallinta- ja kehittämisosaamista.

Riskikäytöstä kysymisen, mini-intervention teon ja rakenteisen kirjaamisen muuttuminen systemaattiseksi toimintatavaksi vaatii aikaa, sitoutumista ja halua toiminnan paradigmaattiseen muutokseen.

Toimintamalli on sovellettavissa eri toimintaympäristöihin.
Lisäkysymykset
1. Miksi juuri tämä toimintamalli pitäisi palkita?

Toimintamalli on juurtunut pysyväksi toiminnaksi ja osaksi alueemme vaikuttavaa ehkäisevää työtä. Toiminta on mittaroitu ja sen tuloksia seurataan säännöllisesti. Toimintaa kehitetään edelleen: Sen kattavuudelle ja mini-interventioaktiivisuudelle on asetettu kasvutavoitteet. Toiminnan ytimessä on alueemme asukkaiden hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen.
2. Mitä olette tehneet kasvattaaksenne luottamusta yhteiseen tekemiseen?
Toimintamalli on kehitetty aidossa vuoropuhelussa asiakastyötä tekevien ammattilaisen ja johdon kanssa. Kehittämistyötä on tehty avoimesti ja eri osapuolten näkemykset huomioiden. Geneeristä toimintamallia on muokattu tarvelähtöisesti kuhunkin yksikköön sopivaksi. Toiminnan tueksi järjestetään asiakastyötä tekevien ja lähiesimiesten yhteisiä kehittämistapaamisia kaksi kertaa vuodessa.
3. Mitä tietoja yhdistelette ja miten jalostatte tiedon yhteiseen käyttöön?
Toiminnasta kerättävä tieto on mittaroitu. Se raportoituu potilastietojärjestelmään ja sieltä edelleen Esimiehen työpöydälle. Työpöydälle kertyvä tieto on johdon, esimiesten ja kehittäjien käytössä, ja tietoa käsitellään sekä työryhmissä että johtoryhmissä säännöllisesti. Esiin tulleisiin ongelmiin puututaan välittömästi, ja ne tulevat helposti näkyväksi paitsi käydyissä keskusteluissa, myös raportoinnissa.
4. Miten yhteistä tietoa hyödynnetään toiminnassa, kehittämisessä ja päätöksenteossa?
Dokumentaatio kertoo tehdystä ehkäisevästä työstä, mutta myös alkoholin riskikäytöstä ilmiönä. Mini-interventio tiedetään vaikuttavaksi toimintamalliksi ja sen käyttöä tuetaan ja vahvistetaan. Kertynyttä tietoa hyödynnetään toiminnan edelleen kehittämisessä ja vahvistamisessa, mutta myös päihdepalveluiden kehittämisessä. Tieto hyödyttää myös päätöksentekijöitä taloudesta ja resurssien kohdentamisesta päätettäessä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mini-intervention rakenteinen kirjaaminen tiedolla johtamisen tukena Toimintamallin ydin on alkoholin riskikäytön varhaisessa tunnistamisessa, jonka välineenä käytetään kolmen kysymyksen Audit-C -lomaketta. Kysymyksillä kartoitetaan juomisen useutta, yksittäisen juomakerran annosmääriä sekä ns. runsaan juomisen (yli 6 annosta kerralla) yleisyyttä. Riskipisteiden ylittyessä toteutuu ammattilaisen tekemä mini-interventio. Lyhimmillään se tarkoittaa puheeksiottoa Infolehtisen avulla.

# data[].attributes.headline
Asukkaan asialla: Opas päihteiden käytöstä huolestuneille

# data[].attributes.subject
Asukkaan asialla: Opas päihteiden käytöstä huolestuneille

# data[].attributes.body
Opas päihteiden käytöstä huolestuneille on palvelukartta, josta asiakas näkee erilaisten päihteiden käyttöön liittyvien palveluiden mm. päihdepoliklinikoiden, ruokajakelun ja maksuttomien peseytymismahdollisuuksien tarjoajat ja näiden yhteystiedot.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opas päihteiden käytöstä huolestuneille on palvelukartta, josta asiakas näkee erilaisten päihteiden käyttöön liittyvien palveluiden mm. päihdepoliklinikoiden, ruokajakelun ja maksuttomien peseytymismahdollisuuksien tarjoajat ja näiden yhteystiedot.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vantaa-Kerava-sote - Asukkaan asialla: Opas päihteiden käytöstä huolestuneille

# data[].attributes.attachment_link.description
Opas päihteiden käytöstä huolestuneille on palvelukartta, josta asiakas näkee erilaisten päihteiden käyttöön liittyvien palveluiden mm. päihdepoliklinikoiden, ruokajakelun ja maksuttomien peseytymismahdollisuuksien tarjoajat ja näiden yhteystiedot.

# data[].attributes.headline
Ehkäisevän päihdetyön kokonaisuus 5.-6.luokan opettajille ja muulle henkilökunnalle 

# data[].attributes.subject
Ehkäisevän päihdetyön kokonaisuus 5.-6.luokan opettajille ja muulle henkilökunnalle 

# data[].attributes.body
PEPP-nettisivusto  on Nykterhetsförbundet Hälsä och Trafic omistama näyttöön perustuvaa tietoa päihdekasvatuksesta. Sivusto toimii tukena opettajille koulussa tapahtuvaan päihdekasvatukseen. PEPP-sivuston keinoin luotiin ehkäisevän päihdetyön toimintasuunnitelma alaluokille.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PEPP-nettisivusto on Nykterhetsförbundet Hälsä och Trafic omistama näyttöön perustuvaa tietoa päihdekasvatuksesta. Sivusto toimii tukena opettajille koulussa tapahtuvaan päihdekasvatukseen. PEPP-sivuston keinoin luotiin ehkäisevän päihdetyön toimintasuunnitelma alaluokille.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ehkäisevän päihdetyön kokonaisuus 5.-6.luokan opettajille ja muulle henkilökunnalle

# data[].attributes.attachment_link.description
PEPP-nettisivusto on Nykterhetsförbundet Hälsä och Trafic omistama näyttöön perustuvaa tietoa päihdekasvatuksesta. Sivusto toimii tukena opettajille koulussa tapahtuvaan päihdekasvatukseen. PEPP-sivuston keinoin luotiin ehkäisevän päihdetyön toimintasuunnitelma alaluokille.

# data[].attributes.body
Mielikioski tarjoaa yli 18 vuotiaille ylöjärveläisille välitöntä, maksutonta ja luottamuksellista keskustelutukea mielenterveyden ja hyvinvoinnin vahvistamiseksi sekä neuvontaa ja ohjausta muiden palvelujen käytössä. Vertaistukea järjestetään yhteistyössä järjestöjen kanssa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vinkit toimintamallin soveltajille **
TerveSos kilpailun raadin kysymykset ja vastaukset: 1. Miksi juuri tämä toimintamalli pitäisi palkita?
Mielenterveyden ongelmat ovat valtakunnallisesti kansanterveydellinen haaste ja psykososiaaliset vaikeudet ovat lisääntyneet entisestään pitkittyneen pandemian aikana. Samaan aikaan Pirkanmaan alueella erityisesti työikäisten psykososiaalisen tuen riittävyys vaatii kehittämistä (THL 2019) ja painopistettä tulisi Kansallisen mielenterveystrategian mukaisesti kääntää ennaltaehkäiseviin palveluihin (Vorma 2020 ym). Mielikioski on perustettu Ylöjärvelle huhtikuussa 2021 vastaamaan kaupunkilaisten tarpeisiin mielen hyvinvoinnin tukemiseksi varhaisessa vaiheessa. Toiminta on helposti saavutettavissa ilman jäykkiä tai monimutkaisia palvelupolkuja. Uudenlainen toiminta on mahdollistanut sen, että asukkaat ovat saaneet keskustelutukea juuri silloin, kun ovat itse kokeneet siihen tarvetta. Yhteydenottajat ovat kokeneet, että Mielikioskille on oikeasti helppo tulla, koska se on oikea-aikaista, palveluun voi tulla anonyymisti ja se jalkautuu asukkaiden pariin myös kaupungin reuna-alueille ja muiden palveluiden piiriin, kuten kauppakeskukseen. Toimintamalli onkin jo juurtunut osaksi perustason palveluja aktiivisen yhteistyön ja yhteisen tahtotilan ansiosta.

Mielikioski on mukana keskustelemassa ja tuomassa tietoa mielen hyvinvointiin liittyvistä asioista ajankohtaisissa tilanteissa mm. seurakunnan, Mannerheimin Lastensuojeluliiton ja Lähitorien jo olemassa olevissa palveluissa. Mielikioskin chat-palvelu toimii kaupungin eri digitaalisilla alustoilla, mm. Hyvinvointia arkeen -sivustolla, Sähköisessä perhekeskuksessa ja Enjaksa-palvelussa.

Toiminnan keskiössä on mielenterveys voimavarana, stigman vähentäminen ja osallisuuden mahdollistaminen. Tämä näkyy niin toiminnan kehittämisessä kuin sisällössäkin. Toimintaa on kehitetty yhdessä asiakkailta, kokemusasiantuntijoilta ja sidosryhmiltä saadun palautteen pohjalta. Mielikioskin toimintaan kuuluu vertaistuen tarjoaminen, jolla on todettu olevan positiivisia vaikutuksia hyvinvointiin (Kippola-Pääkkönen 2018). Muun muassa Tampereen A-kilta ry:n, Mielenterveysomaiset Pirkanmaa FinFami ry:n ja Mielen ry:n koulutetut kokemusasiantuntijat ovat tavanneet ylöjärveläisiä Mielikioskilla. Vertaistapaamiset ovat saaneet asiakkailta paljon positiivista palautetta. He ovat kokeneet, että toiselle samankaltaisen elämänvaiheen läpikäyneelle on helppo puhua asioista ja vertaiselta saa toivoa ja erilaisia näkökulmia omaan tilanteeseen. Tätä kokemusta tukevat myös vertaisuuden vaikutuksista tehdyt tutkimukset ja aiemmat havainnot (mm. Kippola-Pääkkönen 2018).
2. Näkyykö toimintamallissanne esimerkiksi hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen, sote-alan työn imun vahvistaminen tai pakolaisuuteen, maahanmuuttoon tai turvallisuuteen liittyvät asiat?
Mielikioskin toiminta on rakentunut Kansallisen mielenterveysstrategian (2020) ja Ylöjärven kaupungin Laajan hyvinvointikertomuksen (2021-2024) pohjalle ja toiminnan tavoitteita ovat mielenterveyden edistäminen sekä mielen hyvinvoinnin vahvistaminen, mielenterveyshaasteiden tukeminen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, mielenterveyden ongelmiin liittyvän stigman vähentäminen tietoisuutta ja näkyvyyttä lisäämällä sekä vertaistoiminnan juurruttaminen osaksi perustason palveluja.

Mielikioskin toiminta vahvistaa jo olemassa olevia ennaltaehkäiseviä palveluja ja niiden saavutettavuutta. Keskiössä ovat asiakkaiden itsensä esiin nostamat tuen tarpeet ja mielen hyvinvoinnin tukeminen. Mielenterveysstrategian mukaisesti Mielikioskilla mielenterveys nähdään voimavarana, jota voidaan vahvistaa. Mielikioski tarjoaa kaupunkilaisille ja kaupungin työntekijöille Mieli Suomen Mielenterveys ry:n Mielenterveyden ensiapu® -koulutuksia. Mielenterveystietoisuutta lisäämällä pyritään vaikuttamaan mm. siihen, että ennakkoluulot ja stigmatisoituminen vähenevät ja asioiden tunnistaminen sekä puheeksi ottaminen helpottuvat.

Työntekijän näkökulmasta asiakastyytyväisyys lisää työhyvinvointia ja työn imua. Työtä voi tehdä inhimillisten ja eettisten arvoperusteiden mukaisesti, mikä vähentää työn henkistä kuormitusta ja tekee työstä mielekästä. Matalan kynnyksen tukipisteen toiminta mahdollistaa myös palvelun vakauden ja nopean saatavuuden yhteiskunnan eri ilmiöiden muuttuessa ja vaikuttaessa mielen hyvinvointiin.

Lähteet:

Kippola-Pääkkönen, A. 2018. Vertaistuen hyödyt ja haasteet kuntoutuksessa. Teoksessa Lindh, J., Härkäpää, K. & Kostamo-Pääkkö, K. (toim.) 2018. Sosiaalinen kuntoutuksessa. Rovaniemi. Luettu 30.3.2022. Sosiaalinen kuntoutuksessa (ulapland.fi)

Vorma, H., Rotko, T., Larivaara, M., Kosloff A. 2020. Kansallinen mielenterveysstrategia ja itsemurhien ehkäisyohjelma vuosille 2020 - 2030. Sosiaali- ja terveysministeriö, Helsinki. Luettu 30.3.2022. Kansallinen mielenterveysstrategia ja itsemurhien ehkäisyohjelma vuosille 2020-2030 (valtioneuvosto.fi)

Ylöjärven kaupungin laaja hyvinvointikertomus 2021 - 2024. Luettu 29.3.2022. Ylöjärven kaupungin laaja hyvinvointikertomus 2021-2024 (ylojarvi.fi)

# data[].attributes.attachment_link.description
Vinkit toimintamallin soveltajille ** TerveSos kilpailun raadin kysymykset ja vastaukset: 1. Miksi juuri tämä toimintamalli pitäisi palkita? Mielenterveyden ongelmat ovat valtakunnallisesti kansanterveydellinen haaste ja psykososiaaliset vaikeudet ovat lisääntyneet entisestään pitkittyneen pandemian aikana. Samaan aikaan Pirkanmaan alueella erityisesti työikäisten psykososiaalisen tuen riittävyys vaatii kehittämistä (THL 2019) ja painopistettä tulisi Kansallisen mielenterveystrategian mukaisesti kääntää ennaltaehkäiseviin palveluihin (Vorma 2020 ym).

# data[].attributes.headline
Nimetön yhteydenotto pyyntö päihdepalveluihin - päihtyneen ohjaus sosiaalihuoltoon poliisin toimesta 

# data[].attributes.subject
Nimetön yhteydenotto pyyntö päihdepalveluihin - päihtyneen ohjaus sosiaalihuoltoon poliisin toimesta 

# data[].attributes.body
Vantaan poliisivankilaan päihtymystilan vuoksi päätyneille asiakkaille tarjotaan mahdollisuutta jättää Vantaan päihdepalveluihin nimetön yhteydenottopyyntö.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vantaan poliisivankilaan päihtymystilan vuoksi päätyneille asiakkaille tarjotaan mahdollisuutta jättää Vantaan päihdepalveluihin nimetön yhteydenottopyyntö. Vantaan päihdepalveluista otetaan yhteyttä seuraavien arkipäivien aikana asiakkaan toivomalla tavalla.