# data[].attributes.headline
Fenomenele de cyberbullying și cyberstalking în comunicarea digitală.

# data[].attributes.subject
Fenomenele de cyberbullying și cyberstalking în comunicarea digitală.

# data[].attributes.body
Cyberbullying-ul înseamnă bullying prin folosirea tehnologiilor digitale. Se poate întâmpla pe rețelele de socializare, pe platformele de schimb de mesaje, platformele de jocuri și pe telefoanele mobile. Este vorba despre un comportament repetat cu scopul de a-i speria, înfuria sau umili pe cei vizați.
Cyberstalking-ul este definit ca stalking sau hărțuire desfășurată în lumea digitală prin intermediul rețelelor sociale, e-mailuri, chaturi, forumuri și alte canale online. Cel care te ‘’stalkarește’’ poate fi un străin sau cineva pe care îl cunoști sau l-ai cunoscut în trecut.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Au participat la scrierea acestui articol: Andreea Speianu, Bianca Vîlsănescu.
Deși este vorba despre un aspect răspândit și în peisajul online românesc, cyberstalking rămâne foarte rar discutat și cu atât mai puțin înțeles. Ca în cazul oricărui fenomen social, cauzele sale sunt diverse și efectele sale pot avea de asemenea ramificații complexe, în mai multe domenii. De aceea, în acest articol, vom aborda subiectul nu doar din perspectiva dreptului, ci, sper eu, să oferim soluții și explicații accesibile tuturor.
1. Ce este cyberstalkingul/online harassmentul?

Prin ,,stalking" înțelegem urmărirea în mod repetat a unei persoane sau a locurilor frecventate de aceasta, iar ,,cyberstalking" reprezintă aceeași activitate dar realizată în mediul online.

Pe românește, hărțuirea, așa cum este prevăzută de art. 208 din codul penal, se referă la fapta cu caracter repetat, de a urmări, fară drept sau interes legitim, o persoana, locul de muncă sau locuința acesteia, astfel cauzându-i o stare de teamă.

În alin. 2), se arată că hărțuirea se poate realiza și prin apeluri telefonice sau comunicări prin mijloace de transmitere la distanță (a.k.a. și pe facebook/whatsapp/forumuri online etc.).
Practic, cyberstalking este orice fel de formă de hărțuire pe care o poți face prin mijloace electronice de comunicare la distanță.
2. Consecințe ale fenomenului de cyberstalking - de ce contează?

Victimele raportează o serie de consecințe grave ale hărțuirii online, cum ar fi creșterea frecvenței ideilor suicidale, frică, furie, depresie și stres post traumatic. Cercetările se limitează în mare măsură la cercetarea rezultatului.

Acest studiu examinează diversitatea experiențelor raportate de oameni care se definesc ca fiind cyber stalked. Analiza tematică a fost făcută pe 100 de narațiuni ale victimelor de cyberstalking, adunate prin intermediul unui sondaj online chestionar conceput pentru a surprinde răspunsuri text structurate.

Persoanele afectate au raportat și consecințe asupra sănătății lor fizice cum ar fi: creștere în greutate, dificultăți când vine vorba de somn, dureri de cap, oboseală, greață, atacuri de panică și altele asemenea.

Toate acestea sunt efecte concrete ce afectează calitatea vieții unei persoane, adăugând factori de stres atât în viața personală, cât și în cea profesională a victimelor.Încă un studiu pe aceasta temă poate fi consultat aici.

3. Ok, ok, dar *concret*, ce înseamnă hărțuirea online?
Este hărțuire dacă intru pe instagramul unui tip și mă uit prin pozele lui înainte de întâlnire, sau dacă părinții mei mă urmăresc să vadă dacă plec mai devreme de la școală?
Pe scurt, nu.

Trebuie avut în vedere, că pentru a intra sub incidența legii penale, activitatea de urmărire trebuie să îndeplinească mai multe condiții:

1. Să se realizeze fară drept sau fară un interes legitim

2. Să aibă caracter repetat

3. Să producă victimei o stare de temere

În scenariul cu verificatul identității online a unei persoane (înainte de un date, verificările făcute de HR în vederea unei angajări, etc), nu este îndeplinită condiția de producere a unei stări de teama, cu atât mai mult încât avem în vedere că persoana respectivă, cel mai probabil, nici nu va afla despre această acțiune.

Cât despre a doua ipoteză, în care unul dintre părinți verifica când și cum merge copilul la scoală, acțiunea de urmărire este realizată cu un interes legitim, de a proteja dreptul copilului la educație.

Cum facem diferența între cyberstalking și cyberbullying? Exista diferențe? Sunt incriminate diferit?

Cyberbullying-ul este o practică neunitară, fiind, de fapt, bullying prin folosirea tehnologiilor digitale întâlnită adesea în rândul generațiilor mai tinere, aspect care poate prezenta consecințe destul de severe, dat fiind faptul că nu toți părinții sunt în pas cu ceea ce se întâmplă în lumea virtuală. Față de agresiunile din viața reală, cele din mediul online lasă amprente digitale - înregistrări care se pot dovedi utile și care pot oferi dovezile necesare pentru a putea pune capăt agresiunii prin identificarea agresorului.

Cyberstalking-ul este definit ca stalking sau hărțuire desfășurată în lumea digitală prin intermediul rețelelor sociale, e-mailuri, chaturi, forumuri și alte canale online. Cel care te ''stalkarește'' poate fi un străin sau cineva pe care îl cunoști sau l-ai cunoscut în trecut.
Spre exemplu:

cyberbullying este atunci când cineva îți spune că ești gras, urât, prost, face conotații sexuale asupra ta etc.

cyberstalking este atunci când ai o persoană care îți comentează mereu la postări și te deranjează, urmărește pe unde ești, te sună, îți dă mesaje etc. Acel prieten care vede mereu ce și cum faci și care se bagă în viața ta, deși nimeni nu îl vrea.

4. Cine poate fi agresor?

Deși la prima vedere atunci când vorbim de hărțuire online ne-am lega direct de diferența de poziție socială, considerăm că de cele mai multe ori este, de fapt, o problemă legată de educație și de mediul în care agresorii au crescut.

Factorii sociali de mediu și condițiile socioeconomice, rasiale, etnice și relaționale pot influența capacitatea unei persoane de a percepe oamenii din jur și de a face diferența dintre ceea ce este normal și anormal.

Mădălina Ţiriac, psiholog, spune despre copilul abuzat că:

„Devine un adult care nu are încredere în sine, nu are stimă de sine, pot apărea disfuncţii sexuale, pot apărea disfuncţii la nivel alimentar. Traumele netratate ajung ca şi adult să facă din el un agresor. Îşi va agresa partenerul, dar şi copilul".

Un agresor poate fi o prietenă bună care începe să facă o obsesie, un partener de afaceri care vrea să controleze, un coleg de clasă care face o pasiune pentru tine dusă la extrem. Oricine.

5. Cine poate fi o victimă a fenomenului?

Pe scurt: oricine poate fi o victimă a fenomenului de cyberstalking.
Dacă cumva te gândești că ești grasă sau urâtă în opinia ta și nu o să se ia nimeni de tine, te înșeli. Dacă ai impresia că tipa aia frumoasă de pică toți colegii limbă după ea nu primește zilnic mesaje de hărțuire, te înșeli. Băiatul ăla blond din clasă e hărțuit de băieții care merg la sală și îi dau pupici pe Instagram crezând că e gay.
Studiile arată însă că victimele sunt în cea mai mare parte de sex feminin iar agresorii în cea mai mare parte de sex masculin. Asta, bineînțeles, nu înseamnă că nu există și cazuri în care rolurile sunt inversate.

În Romania, cyberbullyingul și cyberstalkingul par a fi cel mai răspândite în rândul tinerilor, cu prezență și consecințe mai accentuate între minori, ei fiind și cea mai vulnerabilă categorie. Aceștia sunt mult mai ușor afectați din toate punctele de vedere. Un mesaj dubios de la un străin pe o rețea de socializare poate avea consecințe mult mai grave asupra stimei lor de sine și a felului în care interacționează cu lumea din jur.

Unde are loc acest fenomen de cyberstalking?

Practic, poate avea loc oriunde atât timp cât există un telefon/tabeta/laptop etc. și o conexiune la internet.

Dacă vorbim de rețelele de socializare unde se găsesc cele mai multe astfel de cazuri, trebuie doar să ne uitam la rețelele cele mai populare. Sunt zeci de articole și știri despre cazuri de pe Facebook și Instagram, însă cyberstalkingul a luat amploare și pe Tik Tok, care fiind rețeaua cea mai nouă și interesantă la momentul de față, atrage și foarte multe persoane tinere sau minore, care, așa cum am arătat mai sus, sunt mai vulnerabile într-o astfel de situație.

De asemenea, s-a constatat că hărțuirea și hârțuirea online sunt foarte prezente și în relațiile de muncă. În ceea ce ține de drept, pare să se fi acordat o protecție mult mai sporită relațiilor de muncă și persoanelor aflate în acestea. Din nefericire, în multe țări, această protecție nu se extinde și asupra relațiilor asemănătoare, cum ar fi cele de colegialitate formate în medii precum școala, ONG-uri, facultate etc.

6. Cum stăm cu legislația în domeniu?

În România, din nefericire, nu avem un cadru legal *concret* în acest sens despre cyberstalking, mai mult decat ceea ce am prezentat mai sus.

În Statele Unite, întrebarea care se pune este: „Cyberbullying" ori „cyberstalking"?

Distincția principală este cea de vârstă; dacă sunt implicați adulți, actul este denumit de obicei cyberstalking, în timp ce în rândul copiilor este denumit de obicei cyberbullying. Cu toate acestea, această distincție este una din semantică, iar multe legi tratează agresiunea și urmărirea la fel ca aceeași problemă.

În schimb, în Polonia, cyberstalking-ul este ilegal din 2011.

Potrivit articolului 190 lit. a) din Codul Penal polonez,

1. Oricine face o amenințare împotriva altei persoane pentru a comite o infracțiune în detrimentul persoanei respective sau în detrimentul rudelor sale și, dacă amenințarea provoacă în persoana amenințată o teamă justificată, va fi supusă unei amenzi, pedeapsă a restricționării libertății sau a pedepsei privării de libertate de până la 2 ani.

2. Aceeași pedeapsă se aplică celor care simulează o altă persoană, își utilizează imaginea sau alte date cu caracter personal pentru a face un prejudiciu material sau personal.

3. Dacă consecința faptei descrise la §1 sau 2 este o încercare de sinucidere, făptuitorul va fi supus pedepsei privării de libertate de până la 10 ani.

4. Urmărirea infracțiunii descrise la §1 sau 2 se face la plângerea prealabilă a victimei.

În Franța, hărțuirea cibernetică se pedepsește prin lege, la fel ca hărțuirea clasică. Articolul 222-33-2 din Codul penal al legislației franceze prevede că „faptul de a hărțui pe alții prin acte repetate având ca obiect sau efect o degradare a condițiilor de muncă susceptibile să le aducă atingere drepturilor și demnității lor , o modificare a sănătății fizice sau mentale sau compromiterea viitorului profesional, este pedepsit cu doi ani de închisoare și o amendă de 30.000 EUR. "

De la amendamentul din 12 septembrie 2013, sancțiunile au devenit și mai severe atunci când este vorba despre hărțuire (inclusiv hărțuirea cibernetică) asupra oficialilor statului, precum avocați, pompieri, poliție și chiar oficiali publici. paznici jurați ai clădirilor. Și nu se oprește aici: mergem la trei ani de închisoare și o amendă de 45.000 EUR atunci când faptele sunt săvârșite asupra persoanelor vulnerabile din punct de vedere fizic sau psihologic, asupra minorilor sub vârsta de cincisprezece ani, soților sau ex. - soții, partenerii care conviețuiesc, precum și Pacsés ( ie. cei care sunt într-o uniune civilă), în special atunci când agresiunea este legată de orientarea sexuală a victimei.

7. Ce spune Uniunea Europeană despre asta?
Rezolutia Parlamentului UE privind masurile preventive de combatere a hartuirii morale si sexuale la locul de munca 11/09/2018 subliniază câteva aspecte importante care pot fi eficace în înlăturarea fenomenelor privind hărțuirea și discriminarea, astfel: La 23.12.2019 prin rezoluția Parlamentului Uniunii europene s-a reamintit faptul că :

Este solicitat statelor membre să ia în considerare introducerea unor legi specifice privind hărțuirea în spațiile publice în care să se aibă în vedere și atitudinea terților.

Se susține eficacitatea campaniilor de conștientizare prin care se combat stereotipurile de gen și relațiile de putere patriarhale. Toleranța zero față de hărțuirea sexuală reprezintă unul dintre cele mai bune instrumente pentru a contribui la combaterea violenței în spațiile publice;

De asemenea, educația privind egalitatea de gen la toate nivelurile este un instrument fundamental pentru evitarea și eliminarea acestor forme de abuzuri, pentru schimbarea mentalităților și pentru reducerea toleranței culturale a sexismului și a hărțuirii sexuale;

Se subliniază necesitatea de a se introduce în școli programe educaționale și dezbateri în pe acest subiect. Totodată, statele membre sunt invitate să încurajeze campaniile de sensibilizare în învățământul secundar și să includă problema hărțuirii cibernetice în programele educaționale ale școlilor și universităților, așadar educația adecvată în școli este una dintre cele mai bune soluții.

Furnizorii de servicii internet din statele membre au obligația de a proteja consumatorii online, ocupându-se de cazurile repetate de abuz. Specialiștii din domeniul informatic și al organismelor de control corespunzătoare, cum ar fi forțele de poliție responsabile de corespondență, să exercite un control sporit asupra site-urilor web, pentru a proteja victimele hărțuirii și ale hărțuirii sexuale.

Statele membre trebuie să elimine orice tendință care încurajează comportamentul violent și discreditează imaginea femeilor, încălcând demnitatea umană a acestora;

Se îndeamnă către armonizarea legislațiilor statelor membre și dezvoltarea definiției violenței de gen în conformitate cu definiția violenței împotriva femeilor prevăzută în Convenția de la Istanbul, astfel se asigură eficacitate și uniformitate

Mecanismele de monitorizare pentru aplicarea adecvată a legislației UE care interzice hărțuirea sexuală sunt esențiale, totodată trebuie promovată egalitatea de sexe.

8. Ce poți face LEGAL dacă te regasesti în situația asta?

Ai două planuri pe care poți acționa când te afli în situația asta: (a) cel penal, unde trebuie să te adresezi cu o plângere către organele de poliție și (b) cel civil, când ai suferit o pagubă și vrei să primești o despăgubire.

Plângere prealabilă

Punerea în mișcare a acțiunii penale în acest caz se face numai la plângerea prealabilă a persoanei vătămate, în cazul infracțiunilor pentru care legea prevede că este necesară o astfel de plângere.

Altfel spus, dacă nu faci plângere penală, nu o să vină nimeni să tragă la răspundere agresorul.
Răspunderea civilă delictuală ar putea intervenii, de exemplu, în cazul în care prin mesajele postate pe rețeaua de facebook se aduc injurii și/sau jigniri (calomnii) unei persoane publice, astfel încât îi este încălcat dreptul la reputație sau onoare, creându-i prejudicii de imagine. În acest caz, având în vedere valorile ocrotite, persoana va fi îndreptățită să solicite instanței obligarea persoanei care a postat mesajul pe Facebook la plata unor despăgubiri cu titlu de daune morale.
Acțiune pentru repararea prejudiciului în civil

Pe lângă posibilitatea formulării unei plângeri penale la poliție sau organele de urmărire penală, trebuie să știi și că victima unui caz de hărțuire, precum și orice altă persoană ce se consideră vătămată în drepturile sale, au la îndemână un demers în vederea reparării prejudiciului moral suferit, constând într-un proces civil, întemeiat pe răspunderea civilă delictuală.

Trebuie să ai în vedere că Înalta Curte de Casație și Justiție, Secția de Contencios administrativ și fiscal, a statuat în cadrul Deciziei nr. 4546 din data de 27 noiembrie 2016, că Facebook este spațiu public.

Mai mult, dacă poți dovedi că din cauza hărțuirii ai renunțat la anumite activități sau obiceiuri sau chiar ai fost nevoit să schimbi locul de muncă, poți cere despăgubiri și pentru asta.

Răspunderea civilă delictuală e reglementată de art. 1349 din Codul civil, iar dreptul încălcat prin procedeele cyberbullying-ului (cel la viață privată) este reglementat de

Acolo unde fapta nu este infracțiune, agresorul poate fi obligat de instanță la plata de despăgubiri (daune civile).

9. Alte recomandări pentru a diminua cyberstalking

Report către platformele sociale?

Dacă cunoști persoana care te agresează, pe cam toate platformele de socializare ai opțiunea de a o bloca, astfel încât să nu mai poată vedea ceea ce faci sau postezi și nu-ți va mai putea trimite mesaje.

Din păcate, știm cu toții cât de ușor este să iți faci un cont nou, deci chiar și dacă vei bloca unul dintre conturile persoanei respective, asta nu îți garantează că nu vei mai putea fi contactat de aceasta, ceea ce ne duce la al doilea sfat al nostru.

Folosește setările de confidențialitate!

Și Facebook și Instagram oferă opțiunea unui profil privat, astfel încât doar persoanele pe care le ai la prieteni sau cărora le-ai acceptat cererea de follow să poate vedea ce postezi.

De asemenea, poți să setezi individual, pentru fiecare postare, cine poate și cine nu poate să o vadă. Evident, nici metoda asta nu este fool-proof, deci să trecem la sfatul următor!

Postează mai puțin sau măcar, mai atent!

Da, știm că vrei să vadă toată lumea ce bine te distrezi la mare, sau cu prietenii acasă la vreunul dintre voi dar e mai bine că informațiile privind locația ta să nu fie accesibile oricui și oricând. De aceea, poți omite locația din postările tale sau cel puțin poți aștepta să pui pe instagram restaurantul la care ai fost după ce pleci de acolo.

Ai grijă ce pozezi, pentru că, deși sigur ai văzut la toată lumea poze cu mașina, poate e mai sigur să nu îți poată afla oricine numărul de înmatriculare. Sfatul e valabil și în ceea ce privește pozele cu locuința ta, a prietenilor, sau cu alte locuri unde mergi frecvent.

Recomandări de la Kaspersky privind cyberstalking
În România una dintre organizațiile care a luat atitudine în aceasta privință este Organizația ''Salvați copiii'', iar din nefericire La nivel european, România se situează pe locul 3 în clasamentul celor 42 de țări în care a fost investigat fenomenul, potrivit unui raport al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), cu 17% dintre copiii de 11 ani care au recunoscut că au agresat alți elevi cel puțin de trei ori în luna anterioară, procentajul celor de 13, respectiv 15 ani, fiind de 23%. Cele mai noi date procesate la nivelul Ministerului Educației Naționale (MEN) pentru anul școlar 2014-2015 vorbesc despre 18.783 de cazuri de violență la nivel Centru Filia este o organizație feministă care, prin cercetare, advocacy și activism, sprijină egalitatea de șanse și de gen, emanciparea femeilor, reprezentarea intereselor femeilor și participarea lor politică, reconcilierea dintre muncă și viața privată, combaterea tuturor formelor de violență împotriva femeilor. național.
Cei de la Kaspersky au un mic ghid despre cyberstalking, plecând de la prezumția că totul începe de la un simplu search pe Google făcut de agresor despre victimă.

Totul începe cu datele tale, așa că:

Fă ca postările tale să fie „numai prieteni", astfel încât numai persoanele pe care le cunoști să le vadă.

Nu lăsa rețelele sociale să își publice adresa sau numărul de telefon în mod public. (S-ar putea să vrei chiar să ai o adresă de e-mail separată pentru social media)

Dacă ai nevoie să partajezi un număr de telefon sau alte informații private cu un prieten, fă acest lucru într-un mesaj privat - nu într-o postare publică.

Folosește un username sau un pseudonim neutru în funcție de gen pentru conturile tale de socializare - nu numele tău real

Lasă necompletate câmpurile opționale în profilurile de pe rețelele sociale, cum ar fi data ta. de naștere.

Acceptă numai cererile de prietenie de la persoane pe care le-ai întâlnit de fapt în persoană. Setează rețelele sociale să accepte cererile de prietenie numai de la prietenii prietenilor.

Dezactivează setările de geolocalizare. Poate dorești să dezactivezi GPS-ul de pe telefon.

10. Persoanele și organizațiile la care poți apela și care te pot ajuta când ai un caz de cyberstalking

De asemenea, la începutul anului 2020, Ministrul Educației a constituit un grup de lucru pentru normele anti-bullying, format din 63 de membri, potrivit o rdinului de ministru nr. 3019 din 10 ianuarie 2020 publicat în Monitorul Oficial.

Grupul este format din psihologi, persoane din organizații non-guvernamentale, profesori. De remarcat că din noul grup lipsește Consiliul Național pentru Combaterea Discriminării (CNCD), care nu are niciun reprezentant în forul constituit de ministrul Educației, deși în activitatea sa analizează inclusiv cazuri de bullying în școală.

Grupul de lucru a fost înființat prin invitație publică, pe bază de voluntariat, pentru elaborarea Normelor Metodologice de aplicare a prevederilor legale care interzic bullying-ul în școli (normele de aplicare a art. 7 alin. (11), art. 56 și ale pct. 6 din anexa la Legea educației naționale nr. 1/2011, prevederi introduse prin Legea 221/2019).

Concluzii

Recent am asistat cu toții la evenimentul produs în Târgu-Jiu unde o adolescentă a fost agresată de alte adolescente. Știrea a străbătut România și a ajuns dincolo de granițe. Luptătorul american Dillon Danis a și scris pe pagina sa de Twitter despre acest incident.

.

Pedeapsa aplicată părinților agresoarelor acesteia fiind o amendă de 500 de lei. Atât agresoarele cât și victima au avut nevoie de consiliere psihologică. Problema ridicată de astfel de situații este cum prevenim apariția lor. Multe școli, deși au un psiholog, de cele mai multe ori acesta ori este depășit de numărul elevilor ori nu interacționează deloc cu aceștia.

Din păcate, nu putem decât să constatăm că pedeapsa nu este proporțională cu efectele pe care astfel de evenimente le pot aduce asupra psihicului copilului în cauză. De obicei, copiii care sunt abuzați necesită ajutorul unui psiholog sau un alt ajutor de specialitate pentru a depăși aceste momente și a se putea simți în siguranță din nou.

Cyperstalkingul, alături de bullying și cyberbullying, este un fenomen care, din nefericire, se va extinde ca proporții din cauza accesului tot mai mare la internet și la rețele de socializare. Legislația de peste tot mai are mult până va prinde din urmă realitatea actuală, deci până atunci depinde de fiecare din noi să facem internetul un loc mai sigur.

Ce putem face în privința asta? Noi, de exemplu, am ales să scriem acest articol, cu speranța că va fi citit de cât mai multe persoane. Dar nu e nevoie să scrii vreun articol de specialitate sau să te implici în cele mai pompoase eforturi. E de ajuns că fiecare dintre noi să ne comportăm corect față de oamenii din jurul nostru (chiar dacă ne desparte ecranul calculatorului) și să luăm atitudine când observăm că cineva are nevoie de ajutorul nostru.

Totodată, educația juridică în școli și informarea părinților asupra consecințelor negative ale acestor fenomene pot fi metode foarte utile care pot contribui la diminuarea sau chiar dispariția acestor fenomene. Odată ce copilul conștientizează eventualele pedepse care îi pot fi aplicate și efectele comportamentului său neadecvat, acesta poate fi mult mai conștient de propriile acțiuni.

În ceea ce-i privește pe părinți, nu toți părinții știu potențialele efecte negative ale activităților online, cu atât mai puțin despre cyberstalking, de aceea ar fi ideal să fie informați de cadrele didactice, în special pe cei mai în vârstă, despre efectele negative pe care activitatea online le poate avea asupra copiilor lor.

Aceste comportamente trebuie identificate din timp și trebuie să apelezi la autorități ori de câte ori te afli în fața unui „derapaj".

# data[].attributes.attachment_link.title
Ce poți face legal când dai peste cyberstalking adică atunci când cineva te stalkărește? - Avocatoo

# data[].attributes.attachment_link.description
Au participat la scrierea acestui articol: Andreea Speianu, Bianca Vîlsănescu. Deși este vorba despre un aspect răspândit și în peisajul online românesc, cyberstalking rămâne foarte rar discutat și cu atât mai puțin înțeles. Ca în cazul oricărui fenomen social, cauzele sale sunt diverse și efectele sale pot avea de asemenea ramificații complexe, în mai multe domenii.

# data[].attributes.headline
Efectele agresiunii de tip cyberbullying

# data[].attributes.subject
Efectele agresiunii de tip cyberbullying

# data[].attributes.body
Când agresiunea de tip bullying are loc în mediul online, simți că ești atacat oriunde te-ai afla, chiar și în propria casă. Poate părea o situație fără scăpare. Efectele pot fi de lungă durată și pot afecta o persoană în multe feluri:

Psihic- te simți supărat, stânjenit, prost, chiar furios.

Emoțional- te simți rușinat sau îți pierzi interesul pentru lucrurile care îți plac.

Fizic- te simți obosit (ai insomnii) sau ai simptome precum dureri de stomac sau de cap.

Teama de a fi luat în râs sau de a fi hărțuit de alții te poate împiedica să te exprimi liber sau să încerci să rezolvi problema. În cazuri extreme, cyberbullingul poate duce și la suicid.

Agresiunile de tip cyberbullying ne pot afecta în multe feluri. Dar situația poate fi depășită și persoanele afectate își pot redobândi încrederea și sănătatea.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cyberbullying: Ce este și cum îi punem capăt?

# data[].attributes.attachment_link.description
“Ce ați vrea să știți despre cyberbullying?” Am adresat această întrebare tinerilor și am primit mii de răspunsuri din întreaga lume.

# data[].attributes.headline
Date statistice despre cazurile de declanșare și aplicare a fenomenelor date

# data[].attributes.subject
Date statistice despre cazurile de declanșare și aplicare a fenomenelor date

# data[].attributes.body
Victimizare prin hărțuire cibernetică. Definim cyberbullying-ul ca: „Cyberbullying-ul este atunci când cineva hărțuiește, maltratează sau își bate joc de altă persoană în mod repetat și intenționat online sau în timp ce folosește telefoane mobile sau alte dispozitive electronice”. Aproximativ 37% dintre studenții din eșantionul nostru raportează că s-au confruntat cu hărțuirea cibernetică de-a lungul vieții. Când sunt întrebați despre tipurile specifice de hărțuire cibernetică experimentate în ultimele 30 de zile, comentariile răutăcioase sau jignitoare (24,9%) și zvonurile răspândite online (22,2%) continuă să fie printre cele mai frecvent citate. Treizeci la sută din eșantion au raportat că a fost agresat cibernetic în unul sau mai multe dintre cele douăsprezece tipuri specifice raportate, de două sau de mai multe ori pe parcursul ultimelor 30 de zile.

Infracțiunea de hărțuire cibernetică. Definim cyberbullying-ul ca: „Cyberbullying-ul este atunci când cineva hărțuiește, maltratează sau își bate joc de altă persoană în mod repetat și intenționat online sau în timp ce folosește telefoane mobile sau alte dispozitive electronice”. Aproximativ 15% dintre studenții din eșantionul nostru au recunoscut că i-au agresat pe alții la un moment dat în viață. Postarea de comentarii medii online a fost cel mai frecvent raportat tip de hărțuire cibernetică pe care l-au raportat în ultimele 30 de zile (9,3%). Aproximativ 11% din eșantion au raportat hărțuire cibernetică folosind unul sau mai multe dintre cele unsprezece tipuri raportate, de două sau mai multe ori pe parcursul ultimelor 30 de zile.

Hărțuirea cibernetică în funcție de sex. Adolescentele sunt mai predispuse să fi suferit de hărțuire cibernetică în timpul vieții lor (38,7% față de 34,5%). Acest lucru se schimbă atunci când analizăm experiențele din ultimele 30 de zile, în care băieții sunt puțin mai mari. În acest eșantion, băieții au fost mai predispuși să raporteze că au agresat pe alții în timpul vieții (16,1% față de 13,4%) și în cele mai recente 30 de zile (8,1% față de 4,6%). Tipul de hărțuire cibernetică tinde să difere în funcție de sex; Fetele au fost mai predispuse să spună că cineva a răspândit zvonuri despre ele online, în timp ce băieții au fost mai predispuși să spună că cineva le-a amenințat că le va răni online. La fel ca și în 2016, băieții au raportat o implicare semnificativ mai mare în fiecare tip de comportament ofensator de hărțuire cibernetică despre care am întrebat. În trecut, acest lucru a variat în funcție de tipul de comportament.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cyberbullying Data 2019 - Cyberbullying Research Center

# data[].attributes.attachment_link.description
Presents data on cyberbullying from a 2019 national survey of middle and high school students in the United States.

# data[].attributes.headline
Motive de declanșare a fenomenelor de cyberbullying și cyberstalking;

# data[].attributes.subject
Motive de declanșare a fenomenelor de cyberbullying și cyberstalking;

# data[].attributes.body
În ceea ce privește motivele pentru care anumite persoane promovează comportamente de bullying pe Internet, un studiu a descoperit că 43% dintre cei care practică cyberbullying-ul, o fac pentru simpla distracție și amuzament. Aceștia raportează că „este distractiv, satisfăcător și plăcut”. Aceștia pot crea grupuri și site-uri dedicate special pentru denigrarea altor persoane pe rețelele de socializare.

Pe de altă parte, lipsa empatiei, dorința de a câștiga statut social și control îi face pe agresori să continue remarcile negative asupra victimelor. De asemenea, atenția primită din partea audienței din mediul online, care la rândul ei poate deveni un „colaborator” prin afiliere al fenomenului datorită like-urilor, comentariilor și distribuirilor, poate întări cyberbullying-ul, agresorul fiind și mai motivat să repete comportamentul.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
S-a întâmplat să primiți mesaje răutăcioase, să aveți parte de insulte pe Internet sau să circule zvonuri despre dumneavoastră în grupurile de pe rețelele de socializare?

Cyberbullying-ul, sau fenomenul prin care o persoană poate trimite, posta, sau distribui conținut negativ, fals, răutăcios sau nociv despre altcineva, a fost studiat cel mai des în raport cu copiii și adolescenții, însă mulți adulți sunt și ei afectați de acest fenomen. Scopul final al comportamentelor de cyberbullying este acela de a umili o altă persoană, de a o denigra sau jena, în beneficiul personal al agresorului. Studiile arată că cele mai comune medii online unde poate avea loc fenomenul sunt: Facebook, Twitter, Instagram, E-mail sau Facebook Messenger.

Deși cercetările din ultimii zece ani s-au focusat, în principiu, pe efectele negative ale cyberbullying-ului în ceea ce privește copiii și adolescenții, impactul acestui fenomen ar putea fi la fel de sever și pentru unii adulți.

Potrivit unui studiu realizat de Pew Research Center, aproximativ 75% dintre adulții din Statele Unite ale Americii au observat existența fenomenului pe Internet, iar aproximativ 40% au raportat că au fost chiar ei victimele unui episod de cyberbullying.

În ceea ce privește motivele pentru care anumite persoane promovează comportamente de bullying pe Internet, un studiu a descoperit că 43% dintre cei care practică cyberbullying-ul, o fac pentru simpla distracție și amuzament. Aceștia raportează că „este distractiv, satisfăcător și plăcut". Aceștia pot crea grupuri și site-uri dedicate special pentru denigrarea altor persoane pe rețelele de socializare.

Pe de altă parte, lipsa empatiei, dorința de a câștiga statut social și control îi face pe agresori să continue remarcile negative asupra victimelor. De asemenea, atenția primită din partea audienței din mediul online, care la rândul ei poate deveni un „colaborator" prin afiliere al fenomenului datorită like-urilor, comentariilor și distribuirilor, poate întări cyberbullying-ul, agresorul fiind și mai motivat să repete comportamentul.

Studiile arată că cyberbullying-ul în rândul adulților este comun și la locul de muncă. Acest tip de cyberbullying este mai subtil, dar la fel de stresant, scopul fiind tot acela de a umili, submina și denigra persoana țintă. Un studiu realizat în anul 2015 pe medici stagiari arată că aproximativ 46% dintre aceștia au experimentat cyberbullying-ul la locul de muncă, ceea ce a influențat satisfacția în raport cu munca. De asemenea, de cele mai multe ori, victimele raportează că obiectivul agresorilor este acela de a le face pe acestea să se simtă izolate în colectivul din care fac parte.

În ceea ce privește percepția unui eveniment de cyberbullying, studiile arată că 22% dintre adulții victime ale fenomenului nu îl consideră a fi supărător și au putut depăși momentul fără nicio problemă, prin simpla ignorare a mesajelor umilitoare. Însă, 14% dintre victimele cyberbullying-ului au raportat că s-au simțit extrem de ofensate, acest lucru ducând la stres semnificativ. Pentru alți adulți participanți la studiu, insultele și remarcile negative primite pe Internet au declanșat sau agravat anxietatea socială, raportând o frică mai mare față de interacțiunile sociale. Pentru persoanele care au utilizat anterior Internetul ca un spațiu pentru crearea unor conexiuni sociale, un loc sigur, de consolare, cyberbullying-ul a presupus invadarea unui spațiu de refugiu, accentuând nesiguranța în spațiul virtual.

Impactul unei astfel de experiențe depinde foarte mult de interacțiunea dintre factorii personali, suportul social, inteligența emoțională și mediul victimei. Studiile arată care ar fi cele mai frecvente potențiale efecte negative ale fenomenului:

1. Stima de sine scăzută

2. Puține relații personale

3. Rate scăzute ale mariajului

4. Insomnii

5. Stres

6. Anxietate

7. Depresie

În comparație cu bullying-ul tradițional, la locul de muncă sau în grupul de prieteni, aceste efecte pot fi mult mai puternice. Mediul online este unul complex, ce permite agresorilor să-și exercite comportamentele de denigrare și umilire într-un mod constant, 24/24, fără granițe și limite, orice utilizator putând fi spectatorul fidel al fenomenului, iar victima se poate afla într-un stres constant. De asemenea, anonimitatea agresorului poate spori hărțuirea în mediul online, acesta își va putea crea conturi false pentru a trimite mesaje cu mult mai multă încredere, neputând fi identificat.

Dacă sunteți victima unui cyberbully, nu încercați să vă răzbunați, să răspundeți în apărarea dumneavoastră pentru a vă justifica sau a vă explica. Utilizați măsurile puse la dispoziție de rețelele de socializare pentru a bloca sau raporta conținutul inadecvat de pe paginile dumneavoastră.

Căutați setările de „Securitate și Intimitate" oferite de platformele online pentru a alege cu cine vreți să interacționați în mediul online și nivelul de interacțiune dorit. De asemenea, păstrați toate datele personale private.

Fiți selectivi cu ceea ce postați sau distribuiți pe rețelele de socializare. Internetul este un domeniu public unde oricine poate vedea conținutul dumneavoastră.

Nu vă lăsați intimidați de afirmațiile răutăcioase și negative ale agresorului. Acest lucru vă poate afecta sănătatea mintală. Nu luați personal comentariile și comportamentul agresorului. Acestea nu au legătură cu dumneavoastră, ci mai degrabă reprezintă problemele celui ce le perpetuează.

Dacă hărțuirea are loc în cadrul unui grup privat, raportați agresorul la moderatorul grupului.

Informați-vă despre cyberbullying și promovați un comportament „anti-cyberbullying". Dacă vedeți pe Internet fenomenul, nu vă afiliați comportamentului negativ prin like-uri, distribuiri și comentarii, încercați să ajutați victima prin a-i arăta în privat suportul dumneavoastră.

Dacă sunteți victima cyberbullying-ului și simțiți că nu puteți face față eventimentului, căutați ajutor specializat.
Pentru a putea lupta împotriva agresiunii pe Internet, este necesar ca noi să avem un comportament responsabil pe rețelele de socializare, să fim un model pentru cei din jurul nostru și să reacționăm atunci când descoperim abuzuri în mediul online.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cyberbullying - Adulții, victime ale fenomenului online? - Revista Cariere

# data[].attributes.attachment_link.description
S-a întâmplat să primiți mesaje răutăcioase, să aveți parte de insulte pe Internet sau să circule zvonuri despre dumneavoastră în grupurile de pe rețelele de socializare? Cyberbullying-ul, sau fenomenul prin care o persoană poate trimite, posta, sau distribui conținut negativ, fals, răutăcios sau nociv despre altcineva, a fost studiat cel mai des în raport cu...

# data[].attributes.body
Intimidarea și amenințarea – hărțuitorii folosesc Internetul pentru a ajunge mai repede la victima țintită cu scopul de a o intimida prin mesaje sau comentarii negative, fie scrise în mesaje private, fie postate acolo unde mai mulți utilizatori le pot citi și se pot alătura. Amenințările pot fi de diferită natură, începând cu divulgarea anumitor informații personale, până la amenințări de aplicare a violenței asupra persoanei vizate sau apropiaților săi.

Excluderea – hărțuitorii doresc să oblige astfel o persoană să părăsească un anumit grup (cerc de prieteni, clasa în care învață copilul, alte grupuri de interese etc.), adresându-i mesaje și comentarii cu caracter denigrator, care l-ar

diferenția de grupul cu care se identifică.

Denigrarea/defăimarea – în unele situații hărțuirea începe de la anumite caracteristici particulare pe care le posedă un copil. De exemplu, trăsături fizice (culoarea pielii, înălțimea, masa corporală etc.), dizabilități fizice sau psihice, orientare religioasă, apartenența etnică, limba vorbită, statutul social, anumite preferințe sau hobby-uri etc. Toate acestea sunt utilizate de hărțuitori ca puncte de pornire a agresiunii în mediul online.

Șantajul – hărțuitorii pot ajunge și la situații când încearcă să șantajeze victima, cerându-i anumite servicii sau bunuri în schimbul nedivulgării anumitor informații sau imagini personale compromițătoare ori neplăcute ale victimei.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
SigurOnline - Siguranţa online a copiilor

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Potrivit Codului Educației al Republicii Moldova, rolul școlii este unul formator-educativ. Dar orice instituție de învățământ are și un alt rol important - de a preveni și proteja discipolii săi de orice tip de violență, fie că aceasta are loc în școală sau în afara ei. O problemă actuală a școlilor este de a face față și exclude hărțuirea între elevi, care reprezintă o formă gravă a violenței și are consecințe negative asupra copiilor pe termen scurt și lung.

Sunt lăudabile eforturile școlilor de a întreprinde acțiuni de prevenire a situațiilor de hărțuire în școală prin lecții informative, discuții, intervenții active, dacă aceste situații au avut loc și au fost observate de pedagogi. Cu toate acestea, odată cu utilizarea tot mai largă a tehnologiilor informaționale de comunicare de către elevi, fenomenul hărțuirii între copii are loc, tot mai frecvent și cu o gravitate mai mare, și în mediul online.

Hărțuirea în mediul online sau așa numitul cyberbullying (din engleză) are loc prin intermediul rețelelor sociale, a diferitelor aplicații online, camere chat, unde postările pot fi făcute publice prin intermediul computerelor, tabletelor sau telefoanelor mobile, când o persoană sau un grup de persoane este în repetate rânduri înjosită, criticată și luată în derâdere de către o altă persoană sau grup de persoane, utilizatori ai Internetului.

Atât în cazul hărțuirii în școală, despre care le vorbim copiilor că nu este bine să aibă loc, cât și în cazul celei din mediul online, suferința copiilor hărțuiți se manifestă prin izolare, tristețe, stimă scăzută de sine, sentimentul de singurătate, eșec sau chiar abandon școlar, stări depresive și chiar tendințe suicidale. Problema hărțuirii în general și în special în școală are un caracter complex, ea începe pe coridoarele școlii și poate continua online, precum și viceversa. Acest lucru demonstrează că o astfel de problemă necesită și o abordare complexă.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hărțuirea în mediul online și rolul școlii - SigurOnline - Siguranţa online a copiilor

# data[].attributes.attachment_link.description
Potrivit Codului Educației al Republicii Moldova, rolul școlii este unul formator-educativ. Dar orice instituție de învățământ are și un alt rol important - de a preveni și proteja discipolii săi de orice tip de violență, fie că aceasta are loc în școală sau în afara ei.

# data[].attributes.headline
Recomandări de prevenire a fenomenelor de cyberbullying și cyberstalking;

# data[].attributes.subject
Recomandări de prevenire a fenomenelor de cyberbullying și cyberstalking;

# data[].attributes.body
Mediul online are nenumărate beneficii. Totuși, precum multe alte lucruri în viață, acestea vin la pachet cu riscuri de care trebuie să te protejezi.

Dacă ai de-a face cu agresiuni online, este indicat să ștergi unele aplicații sau să rămâi offline o perioadă pentru a-ți da timp să îți revii. Dar a nu folosi Internetul nu este o soluție pe termen lung. Nu ai făcut nimic rău, deci de ce să fii pus tu într-o poziție dezavantajată? Chiar le poate transmite agresorilor un semnal greșit, încurajându-le astfel comportamentul inacceptabil.

Cu toții ne dorim să punem capăt agresiunilor online, de aceea raportarea cyberbullyingului este atât de importantă. Dar crearea Internetului pe care ni-l dorim presupune mai mult decât demascarea agresorilor. Trebuie să ne gândim la faptul că ceea ce distribuim sau spunem îi poate răni pe ceilalți. Trebuie să fim binevoitori unii cu ceilalți în mediul online și în viața reală. Depinde de noi toți!

Trebuie să ne gândim la faptul că ceea ce distribuim sau spunem îi poate răni pe ceilalți.

Facebook/Instagram:

Să păstrăm Instagram și Facebook locuri sigure și  pozitive în care să te poți exprima este important pentru noi - oamenii se vor simți în largul lor și se vor exprima liber dacă se simt în siguranță. Dar noi știm că agresiunile de tip bullying online pot apărea și pot da naștere unor experiențe neplăcute. De aceea, la Instagram și Facebook ne angajăm să luptăm împotriva intimidării online.

Facem asta prin două metode principale. În primul rând, folosim tehnologia pentru a preveni situațiile în care oamenii devin țintele sau martorii unor intimidări. De exemplu, utilizatorii pot să activeze o setare care folosește tehnologia inteligenței artificiale pentru a filtra în mod automat și a ascunde comentariile intimidante menite să hărțuiască sau să supere.

În al doilea rând, depunem eforturi pentru a încuraja comportamentul și interacțiunile pozitive punându-le la dispoziție utilizatorilor instrumente pentru a-și personaliza experiența pe Facebook și Instagram. Restricționează este un instrument conceput pentru a-ți oferi posibilitatea să îți protejezi cu discreție contul ținând în același timp sub observație un hărțuitor.

Twitter:

De vreme ce sute de milioane de oameni împărtășesc idei pe Twitter, nu este surprinzător că nu ne punem cu toții de acord asupra lor. Acesta este unul dintre beneficiile oferite întrucât putem cu toții învăța din opinii diferite și discuții respectuoase.

Dar, uneori, după ce ai ascultat pe cineva o vreme, poate că nu vrei să mai asculți opiniile respective. Dreptul lor de a-și exprima opiniile nu înseamnă că tu ai obligația să le asculți.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ce este cyberbullyingul?
Cyberbullyingul înseamnă bullying prin folosirea tehnologiilor digitale. Se poate întâmpla pe rețelele de socializare, pe platformele de schimb de mesaje, platformele de jocuri și pe telefoanele mobile. Este vorba despre un comportament repetat cu scopul de a-i speria, înfuria sau umili pe cei vizați. Printre exemple se numără:

răspândirea minciunilor sau postarea de fotografii jenante ale cuiva pe rețelele de socializare;

transmiterea de mesaje supărătoare sau de amenințări prin platformele de schimb de mesaje;

copierea identității unei persoane și transmiterea în numele acesteia de mesaje răuvoitoare cuiva.

Agresiunea de tip bullying față-în-față și cea în mediul online se pot petrece concomitent. Dar cyberbullying lasă amprente digitale- înregistrări care se pot dovedi utile și care pot oferi dovezile necesare pentru a putea pune capăt agresiunii.
Dacă te temi pentru siguranța ta sau pentru ceva ce ți s-a întâmplat în mediul online, vorbește imediat cu un adult în care ai încredere. Sau accesează Child Helpline International pentru a identifica mijloace de ajutor în țara ta.

Cele mai importante 10 întrebări referitoare la cyberbullying

1. Sunt hărțuit(ă) în mediul online? Cum faci diferența dintre o glumă și bullying?

Toți prietenii glumesc unii cu ceilalți, dar, uneori, e greu să îți dai seama dacă cineva doar se amuză sau vrea să te rănească, mai ales în mediul online. Câteodată iau chestiunea în glumă și îți spun "glumeam doar," sau " nu o lua prea în serios."

Dar dacă te simți ofensat sau crezi că ceilalți râd de tine și nu cu tine, atunci gluma a mers prea departe. Dacă continuă chiar și după ce ai rugat persoana respectivă să se oprească și încă te frământă cele întâmplate, atunci ar putea fi vorba de bullying.

Iar atunci când agresiunea are loc online, poate atrage după sine atenția nedorită din partea multor persoane, inclusiv a necunoscuților. Oriunde s-ar întâmpla, dacă te nemulțumește, nu ești obligat să o accepți.

Spune-i cum vrei, dar dacă te face se te simți prost și nu încetează, atunci este mai bine să ceri ajutor. Oprirea cyberbullyingului nu se rezumă doar la demascarea hărțuitorilor (bullies), ci presupune și recunoașterea faptului că toți merităm respect, atât în mediul online cât și în viața reală.
Înapoi la întrebări

2. Care sunt efectele agresiunii de tip cyberbullying?

Când agresiunea de tip bullying are loc în mediul online, simți că ești atacat oriunde te-ai afla, chiar și în propria casă. Poate părea o situație fără scăpare. Efectele pot fi de lungă durată și pot afecta o persoană în multe feluri:

Psihic- te simți supărat, stânjenit, prost, chiar furios.

Emoțional- te simți rușinat sau îți pierzi interesul pentru lucrurile care îți plac.

Fizic- te simți obosit (ai insomnii) sau ai simptome precum dureri de stomac sau de cap.

Sentimentul de a fi luat în râs sau de a fi hărțuit de alții te poate împiedica să te exprimi liber sau să încerci să rezolvi problema. În cazuri extreme, cyberbullingul poate duce și la suicid.

Agresiunile de tip cyberbullying ne pot afecta în multe feluri. Dar situația poate fi depășită și persoanele afectate își pot redobândi încrederea și sănătatea.
Înapoi la întrebări

3. Cu cine ar trebui să vorbesc dacă cineva mă agresează în mediul online? De ce este important să raportezi?

Dacă simți că ești ținta agresiunii de tip bullying, primul pas este să ceri ajutorul unei persoane în care ai încredere, precum părinții tăi sau un membru apropiat al familiei sau un alt adult de încredere.

În școala ta îi poți cere ajutorul unui consilier, profesorului de sport sau profesorului tău preferat.

Și dacă nu te simți confortabil să vorbești cu o persoană cunoscută, caută un serviciu de asistență telefonică din țara ta sau vorbește cu un consilier profesionist.

Dacă agresiunea are loc pe o platformă socială, poți bloca agresorul și îi poți raporta comportamentul în mod formal pe platforma respectivă. Companiile de rețele de socializare au obligația de a le oferi un mediu sigur utilizatorilor lor.

Strângerea dovezilor, precum mesaje text și capturi de ecran ale postărilor de pe rețelele de socializare, poate fi utilă, pentru a arăta ce se întâmplă.

Pentru a pune capăt bullying-ului, agresiunea trebuie identificată, iar raportarea situațiilor este esențială. De asemenea, poate fi de ajutor și să îi arăți agresorului că acțiunile sale sunt inacceptabile.

Dacă ești într-o situație de pericol iminent, contactează poliția sau serviciile de urgență din țara ta.
Facebook/Instagram:
Dacă ești bullied în mediul online, te încurajăm să vorbești cu un părinte, profesor sau o persoană de încredere - ai dreptul să fii în siguranță. De asemenea, procesul prin care poți raporta acțiunile de bullying direct din Facebook sau Instagram este foarte ușor.

Poți trimite echipei un raport anonim referitor la o postare, comentariu sau poveste de pe Facebook sau Instagram.

Avem o echipă care verifică aceste rapoarte 24/7 în întreaga lume în 50+ limbi și vor șterge orice postare abuzivă. Aceste rapoarte sunt întotdeauna anonime.

Avem disponibil pe Facebook un ghid care te poate ajuta în a face față bullyingului sau îți poate oferi sfaturi utile pentru a acționa dacă ești martorul unui astfel de comportament. Pe Instagram, avem de asemenea un Ghid al Părinților care oferă recomandări pentru părinți, tutori despre felul în care se pot confrunta cu cyberbullying-ului.
Twitter:
Dacă crezi că ești ținta cyberbullyingului, cel mai important lucru este să te asiguri că ești în siguranță. Este esențial să ai pe cineva cu care să vorbești despre ceea ce ți se întâmplă. Poate fi un profesor, un alt adult de încredere sau un părinte. Discută cu părinții tăi sau cu prietenii tăi despre ce-i de făcut dacă tu ești sau un prieten al tău este ținta cyberbullying-ului.

Noi încurajăm oamenii să ne raporteze conturile care încalcă regulile platformei noastre. Puteți face asta prin intermediul paginilor de suport la Centru de ajutor sau prin mecanismul de raportare in-Tweet făcând click pe opțiunea "Raportează un Tweet".
Înapoi la întrebări

4. Mă confrunt cu cyberbullying, dar îmi este teamă să le vorbesc părinților mei despre asta. Cum să îi abordez?

Dacă ai de-a face cu agresiuni de tip cyberbullying, să te adresezi unui adult de încredere- o persoană cu care poți discuta în siguranță- este cel mai important prim pas pe care îl ai de făcut.

Nu tuturor le este ușor să vorbească cu părinții. Dar sunt lucruri pe care le poți face pentru a ușura comunicarea. Alege momentul dialogului când știi că îți pot acorda toată atenția lor. Explică cât de serioasă este problema pentru tine. Nu uita că este posibil ca ei să nu fie atât de familiarizați cu tehnologia pe cât ești tu, deci se poate să fie nevoie să îi ajuți să înțeleagă ce se întâmplă.

Poate că nu vor avea soluții imediate pentru tine, dar sunt șanse foarte mari ca ei să dorească să te ajute și împreună puteți găsi o soluție. Două minți lucrează mai bine decât una singură. Dacă ești nesigur de ceea ce ai de făcut, gândește-te să ceri ajutorul altor persoane de încredere. De multe ori, sunt mai multe persoane decât ai putea crede cărora le pasă de tine și sunt dornice să te ajute.
Înapoi la întrebări

5. Cum îmi pot ajuta prietenii să raporteze un caz de cyberbullying, mai ales atunci când ei nu vor să o facă?

Oricine poate deveni victima cyberbullyingului. Dacă observi că o persoană pe care tu o cunoști este ținta unei astfel de agresiuni, încearcă să îți oferi susținerea.

Este important să îți asculți prietenul. De ce nu vrea să raporteze agresiunea de tip cyberbullying? Cum se simte? Spune-i că nu trebuie să raporteze nimic în mod formal, dar că este esențial să vorbească cu cineva care să îl poată ajuta.

Nu uita, prietenul tău poate fi într-o stare delicată. Arată-i bunăvoința ta. Ajută-l să se gândească la ce ar putea spune și cui. Oferă-te să îl însoțești dacă se hotărăște să raporteze situația. Și mai important, amintește-i că ești acolo să îl susții și că vrei să îl ajuți.

Dacă prietenul tău tot nu vrea să raporteze incidentul, susține-l în a identifica un adult de încredere care să îl ajute să gestioneze situația. Nu uita că în anumite situații consecințele agresiunilor online pot pune în pericol viața.

Dacă nu îți oferi sprijinul persoana în cauză poate rămâne cu sentimentul că nimănui nu îi pasă sau că toată lumea este împotriva ei. Vorbele tale pot face diferența.
Oricine poate deveni victima cyberbullyingului.
Facebook/Instagram:

Știm că poate fi greu să raportezi pe cineva. Dar nu-i niciodată în regulă ca cineva să agreseze o persoană.

Raportarea unui conținut abuziv către Facebook sau Instagram ne poate ajuta să îmbunătățim condițiile de siguranță pe platformele noastre. Agresiunea de tip bullying și hărțuirea au, prin definiție, un caracter extrem de personal, așadar, în multe cazuri avem nevoie de o persoană care să ne semnaleze acest comportament înainte de a-l identifica sau elimina noi.

Raportarea unui caz de cyberbullying este întotdeauna un demers anonim pe Instagram sau Facebook și nimeni nu va ști vreodată că ne-ai adus la cunoștință acest comportament.

Poți raporta o situație cu care te-ai confruntat tu, dar este la fel de simplu să raportezi pentru unul dintre prietenii tăi folosind instrumentele disponibile direct în aplicație. Mai multe informații despre cum poți raporta ceva sunt disponibile în Centrul de ajutor Instagram și Centrul de ajutor Facebook.

De asemenea, îi poți vorbi prietenului tău despre un instrument Instagram numit Restrictioneaza, unde îți poți proteja contul cu discreție fără a fi nevoit să blochezi pe cineva - acțiune aspră pentru unele persoane.

Am autorizat raportarea din partea unei alte persoane, ceea ce înseamnă că poti raporta în numele altei persoane. Acestă funcție poate fi folosită pentru a raporta cu privire la informații personale și furtul identității.
Înapoi la întrebări

6. Cum putem pune capăt cyberbullyingului fără a renunța la accesul la internet?

Mediul online are nenumărate beneficii. Totuși, precum multe alte lucruri în viață, acestea vin la pachet cu riscuri de care trebuie să te protejezi.

Dacă ai de-a face cu agresiuni online, este indicat să ștergi unele aplicații sau să rămâi offline o perioadă pentru a-ți da timp să îți revii. Dar a nu folosi Internetul nu este o soluție pe termen lung. Nu ai făcut nimic rău, deci de ce să fii pus tu într-o poziție dezavantajată? Chiar le poate transmite agresorilor un semnal greșit, încurajându-le astfel comportamentul inacceptabil.

Cu toții ne dorim să punem capăt agresiunilor online, de aceea raportarea cyberbullyingului este atât de importantă. Dar crearea Internetului pe care ni-l dorim presupune mai mult decât demascarea agresorilor. Trebuie să ne gândim la faptul că ceea ce distribuim sau spunem îi poate răni pe ceilalți. Trebuie să fim binevoitori unii cu ceilalți în mediul online și în viața reală. Depinde de noi toți!
Trebuie să ne gândim la faptul că ceea ce distribuim sau spunem îi poate răni pe ceilalți.
Să păstrăm Instagram și Facebook locuri sigure și pozitive în care să te poți exprima este important pentru noi - oamenii se vor simți în largul lor și se vor exprima liber dacă se simt în siguranță. Dar noi știm că agresiunile de tip bullying online pot apărea și pot da naștere unor experiențe neplăcute. De aceea, la Instagram și Facebook ne angajăm să luptăm împotriva intimidării online.

Facem asta prin două metode principale. În primul rând, folosim tehnologia pentru a preveni situațiile în care oamenii devin țintele sau martorii unor intimidări. De exemplu, utilizatorii pot să activeze o setare care folosește tehnologia inteligenței artificiale pentru a filtra în mod automat și a ascunde comentariile intimidante menite să hărțuiască sau să supere.

În al doilea rând, depunem eforturi pentru a încuraja comportamentul și interacțiunile pozitive punându-le la dispoziție utilizatorilor instrumente pentru a-și personaliza experiența pe Facebook și Instagram. Restricționează este un instrument conceput pentru a-ți oferi posibilitatea să îți protejezi cu discreție contul ținând în același timp sub observație un hărțuitor.

De vreme ce sute de milioane de oameni împărtășesc idei pe Twitter, nu este surprinzător că nu ne punem cu toții de acord asupra lor. Acesta este unul dintre beneficiile oferite întrucât putem cu toții învăța din opinii diferite și discuții respectuoase.

Dar, uneori, după ce ai ascultat pe cineva o vreme, poate că nu vrei să mai asculți opiniile respective. Dreptul lor de a-și exprima opiniile nu înseamnă că tu ai obligația să le asculți.
Înapoi la întrebări

7. Cum pot preveni folosirea informațiilor mele personale în scopul manipulării sau umilirii mele pe rețelele de socializare?

Gândește-te de două ori înainte de a posta sau distribui ceva online- acea postare rămâne online și poate fi folosită de cineva mai târziu pentru a-ți face rău. Nu divulga detaliile personale precum adresa ta, numărul tău de telefon sau numele școlii tale.

Află mai multe despre setările de confidențialitate ale aplicației tale preferate de socializare. Iată o serie de acțiuni disponibile pe majoritatea rețelelor:

Poți alege cine îți poate vizualiza profilul, cine îți poate trimite mesaje directe sau cine îți poate lăsa un comentariu prin configurarea setărilor de confidențialitate ale contului tău.

Poți raporta comentarii, mesaje și fotografii supărătoare și poți cere să fie șterse.

În afară de ștergerea din lista de prieteni, poți bloca în totalitate pe cineva și nu vor mai putea nici să îți vizualizeze profilul și nici să te contacteze.

De asemenea, poți alege ca anumite persoane să îți lase comentarii care să fie vizibile doar pentru ele, fără a le bloca în totalitate.

Poți șterge postări de pe profilul tău sau le poți ascunde pentru a nu mai putea fi vizualizate de anumite persoane.

Pe majoritatea rețelelor tale preferate de socializare, utilizatorii nu primesc notificare când îi blochezi, restricționezi sau raportezi.
Înapoi la întrebări

8. Agresiunea de tip cyberbullying se pedepsește?

Majoritatea școlilor tratează cu seriozitate bullyingul și iau măsuri împotriva acestuia. Dacă ești victima cyberbullyingului de către colegi, semnalează situația școlii tale.

Persoanele care sunt victimele oricărei forme de violență, inclusiv bullying și cyberbullying trebuie să fie îndreptățite, iar agresorul trebuie tras la răspundere.

Legile privind bullying-ul, și în special cyberbullying-ul, sunt relativ noi și nu au fost adoptate peste tot. De aceea, multe state invocă alte legi pertinente, precum legile împotriva hărțuirii, pentru a-i pedepsi pe agresorii din mediul online.

În statele care au legi specifice pentru a contracara cyberbullyingul, comportamentul online care provoacă în mod voit suferință emoțională este considerat o activitate infracțională. În unele dintre aceste state, victimele cyberbullyingului pot solicita protecție, interdicția comunicării cu o anumită persoană și restricționarea temporară sau permanentă a utilizării dispozitivelor electronice folosite de acea persoană pentru a agresa în mediul online.

Totuși, este important de știut că pedeapsa nu este întotdeauna metoda cea mai eficientă de a modifica comportamentul agresorilor. De cele mai multe ori este mai bine să încerci să remediezi răul provocat și să îmbunătățești relația.

Pe Facebook avem un set de Standarde ale Comunității, iar pe Instagram avem Regulile comunității, pe care comunitatea noastră este rugată să le respecte. Dacă identificăm conținut care încalcă aceste politici, precum bullying sau hărțuire, îl vom șterge.

În cazul în care consideri că ți-a fost dezactivat contul din greșeală, admitem și contestarea deciziilor. Pe Instagram, poți contesta ștergerea conținutului sau dezactivarea contului prin Centrul de ajutor. Pe Facebook poți parcurge același proces accesând Centrul de ajutor.
Twitter:
Susținem cu tărie regulile noastre pentru a le asigura tuturor persoanelor posibilitatea de a lua parte la discuții publice într-un mod liber și sigur. Aceste reguli acoperă în mod specific un număr de arii care includ subiecte precum:

Violența

Exploatarea sexuală a copiilor

Abuz/ hărțuire

Conduită care instigă la ură

Suicid sau autoagresiune

Imagini cu conținut sensibil, inclusiv violență sau conținut pentru adulți

Luăm măsuri atunci când regulile sunt încălcate. Când acționăm, o putem face în baza unui conținut specific sau a unui cont.
Înapoi la întrebări

9. Companiilor care fac afaceri pe Internet nu pare să le pese de bullying online și de hărțuire. Sunt trase la răspundere?

Aceste companii acordă din ce în ce mai multă atenție problemelor legate de bullying online.

Multe dintre ele introduc metode de abordare și de protecție mai bună a utilizatorilor prin noi instrumente, orientare și metode de raportare a agresiunilor online.

Dar este drept că este nevoie de mai multe eforturi. Mulți tineri au de-a face cu cyberbullying zi de zi. Unii dintre ei se confruntă cu forme extreme de agresiune online. Unii au recurs la sinucidere.

Companiile din domeniul tehnologiilor au responsabilitatea de a-și proteja utilizatorii și în special pe copii și pe tineri.

Nouă ne revine misiunea de a-i trage la răspundere când acțiunile lor nu se ridică la înălțimea responsabilităților pe care le au.
Înapoi la întrebări

10. Sunt disponibile instrumente online anti-bullying pentru copii sau tineri?

Fiecare platformă de socializare pune la dispoziție instrumente diferite (vezi mai sus instrumentele disponibile) prin care poți restricționa lista persoanelor care îți pot lăsa comentarii sau care îți pot vizualiza postările sau a celor care se pot conecta automat ca prieteni și prin care poți raporta cazuri de bullying. Multe dintre aceste instrumente presupun pași simpli precum blocarea, ascunderea sau raportarea cyberbullyingului. Vă încurajăm să le parcurgeți.

Rețelele de socializare pun, de asemenea, la dispoziție instrumente educaționale și de orientare pentru copii, părinți și profesori care le permit să afle mai multe despre riscurile și metodele de a naviga în mediul online în siguranță.

În plus, prima linie de apărare împotriva cyberbullying-ului poți fi tu. Gândește-te unde este prezent cyberbullyingul în comunitatea ta și la metode prin care poți ajuta - exprimă-te cu fermitate, demască agresorii online și vorbește cu adulții în care ai încredere sau informează-i pe cei din jur cu privire la acest aspect. Chiar și un simplu gest de bunăvoință poate contribui în mod semnificativ.

Dacă te temi pentru siguranța ta sau pentru ceva ce ți s-a întâmplat în mediul online, vorbește imediat cu un adult în care ai încredere. Multe țări au o linie de ajutor dedicată unde poți suna gratuit și poți vorbi cu un specialist păstrându-ți anonimitatea. Sau accesează Child Helpline International pentru a identifica mijloace de ajutor în țara ta.
Prima linie de apărare împotriva cyberbullying-ului poți fi tu.
Facebook/Instagram:

Avem o serie de instrumente menite să le ofere siguranță tinerilor:

Poți alege să ignori mesajele unui agresor (bully) sau poți folosi instrumentul nostru Restrictionează pentru a-ți proteja contul în mod discret fără ca persoana respectivă să fie notificată.

Poți modera comentariile lăsate postărilor proprii.

Îți poți modifica setările astfel încât doar persoanele pe care le urmărești să îți trimită un mesaj direct.

Iar pe Instagram, noi îți trimitem o notificare când ești pe cale să postezi ceva ce ar putea fi ofensator și te încurajăm să te gândești de două ori înainte de a face acest lucru.

Pentru mai multe sfaturi despre cum să te protejezi pe tine și pe ceilalți de cyberbullying, citește resursele noastre pe Facebook sau Instagram.

Dacă utilizatorii Twitter devin agasanți sau transmit mesaje ofensatoare avem instrumente care să te ajute, iar lista de mai jos îți oferă link-urile către Instrucțiunile necesare pentru a activa setările. Ghidul nostru "Teaching and Learning with Twitter" conține aceste instrucțiuni și multe altele.

Ignoră - șterge Tweet-urile unui cont din cronologia ta fără a înceta să urmărești sau fără a bloca acel cont

Blochează - restricționează posibilitatea anumitor conturi de a te contacta, de a-ți vedea Tweet-urile și te a te urmări

Raportează - raportează un comportament abuziv

Înapoi la întrebări

Material realizat prin colaborarea cu experții: Sonia Livingstone, OBE, Professor Social Psychology, Department of Media and Communications, London School of Economics; Professor Amanda Third, Professorial Research Fellow, Institute for Culture and Society, Western Sydney University.

Mulțumiri speciale: Facebook, Instagram and Twitter.

Din partea UNICEF au colaborat: Mercy Agbai, Stephen Blight, Anjan Bose, Alix Cabral, Rocio Aznar Daban, Siobhan Devine, Emma Ferguson, Nicole Foster, Nelson Leoni, Supreet Mahanti, Clarice Da Silva e Paula, Michael Sidwell, Daniel Kardefelt Winther.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cyberbullying: Ce este și cum îi punem capăt?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ce este cyberbullyingul? Cyberbullyingul înseamnă bullying prin folosirea tehnologiilor digitale. Se poate întâmpla pe rețelele de socializare, pe platformele de schimb de mesaje, platformele de jocuri și pe telefoanele mobile. Este vorba despre un comportament repetat cu scopul de a-i speria, înfuria sau umili pe cei vizați.