# data[].attributes.body
Roma radās kā aitu ganu apmetne uz Palatīna pakalna pie Tibras upes.

# data[].attributes.body
Kāds no Romas valdniekiem nosusināja ieleju un izveidoja tirgus laukuma forumu. Cauri forumam izbūvēja Svēto ceļu ar ēkām ap to. Pēc šīs būvniecības Roma sāka strauji augt

# data[].attributes.body
Senāts padzina valdnieku un pasludināja, ka valsts pārvalde ir "tautas lieta". Tā radās Romas republika. Valdnieka lomu pildīja 2 uz gadu ievēlēti konsuli.

# data[].attributes.body
Romieši laika gaitā iekaroja un pakļāva visu Itāliju, kā arī feniķiešu kolonijas Āfrikā un Spānijā un Grieķiju. Iekarojumi mainīja Romu un varu Romā sagrāba karavadoņi- diktatori.

# data[].attributes.body
Karavadoni Cēzaru ievēlēja par konsulu un viņš ieņēma Romu, kļūstot par imperatoru. Roma kļuva par impēriju.

# data[].attributes.body
Pēc Cēzara nāves varu dalīja Cēzara dēls Oktaviāns un Cēzara uzticamais karavadonis Antonijs. Kaujā pie Akcijas raga Antoniju sakāva. Oktaviāns kļuva par vienīgo Romas valdnieku un viņš pieņēma vārdu Augusts ("cildenais").

# data[].attributes.body
Romas imperija auga arvien lielāka. Imperatoriem nebija viegli pārvaldīt valsti, visbiežāk tie tika gāzti vai arī mira sazvērestībās. Kad senāts un armijas pārstāvji Romā nespēja vienoties par jaunu imperatoru, savus valdniekus sāka izvirzīt karaspēka daļas.

# data[].attributes.body
Diokletiānam izdevās izbeigt grūtos laikus Romas impērijā. Viņš Romas impēriju sadalīja vairākos apgabalos tetrarhijās, kur par valdniekiem iecēla "jaunākos" imperatorus.

# data[].attributes.body
Pēdējais impēriju dalīja Teodosijs I. Viņš izveidoja Rietumromas un Austrumromas impērijas. Kopš tā laika Romas impērija nekad vair neapvienojās.

# data[].attributes.body
Juku laikā impērijā sāka ienākt tautas no ziemeļu zemēm. Pamazām Rietumromas impērija nonāca barbaru varā. Barbaru karavadonis gāza pēdējo Rietumromas imperatoru Romulu Augustu.