# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tutit. Ne kokomuoviset, kirkkaasti väritetyt helyt, joita oli isoja ja pieniä. Enkä minä koskaan saanut sitä superisoa...

Trollit. Samaa sarjaa kuin tutit: kerää koko sarja! Ja ne Kinder-munien kilpikonnat, onnistuiko joku muka keräämään ne kaikki?

Tuoksuvat, eri muotoiset kumit. Jos nallella kumitti, sen jalka todennäköisesti irtosi. Hups...

Jojot, mieluiten virvoitusjuomamerkit logolla. Jojotemppujen osaaminen ei ollut pakollista.

Isot julisteet lehtien välissä. Ja palsta, jolla sai kysyä! Dear Eki, onko finnini normaali...

Julkkiskalenterit! Suosikin ja Demin kalenterit, jotka sisälsivät myös horoskooppeja ja ystäväkirjan.

Niin, ystäväkirjat! Kirjoita tähän lempinimesi...

Keräilykortit, jääkiekkosankarit, myöhemmin myös Pokemonit.

Mielialasormukset sekä sormukset, joissa oli hieno hologrammi.

Nokian 3210. Ja ne logot, joita siihen sai tilata! Varaa oli tietenkin vain kahteen logoon kuussa, koska kaikilla oli 20 markan saldoraja.

Lauantaiaamun lastenohjelmat. Prätkähiiret. Tai se Pokemon.

Kuvittele tähän kohtaan ääni, joka syntyy, kun yhdistät nettiin puhelinpistokkeen kautta. Iiuu-tsing-tsong-kronk!

Pikku Kakkosen varokaa heikkoja jäitä -varoitus. Ikuiset traumat!

Videovuokraamot. Miksi, oi miksi se ensi-iltaleffa oli aina niin kallis? Ainakin 15 markkaa!

Kirjastot. Kyllä, niistäkin on joku joskus hakenut elokuvia. Ja VHS-kasetti piti aina kelata alkuun ennen palauttamista!

Blondi tuli taloon, Teho-osasto, Melrose Place... Draamakin oli ennen parempaa.

Tarrakirjat. En halua koristella tarroilla sänkyäni, haluan tunkea ne kaikki tähän samaan vihkoon ja vaihdella niitä sitten kavereideni kanssa!

Virtuaalilemmikki Tamagotchi. Se halusi muuten aina ruokaa kello kolmelta aamuyöstä. Piip, piip, leiki kanssani!

Irtokarkit kioskilla. Vitosta markalla, sitten kutosta 20 pennillä...

Poika- ja tyttöbändit. N´Sync, Backstreet Boys, Spice Girls... Valitse omasi! Kotimaisista tarjolla tietenkin Aikakone, XL5 ja Movetron.

Kuuntele videolta: Tunnistatko tämän 1990-luvulta tutun äänen?

# data[].attributes.attachment_link.title
"Ai niin, minullakin oli tuollainen!" Nämä asiat 1990-luvun lapsi muistaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutit. Ne kokomuoviset, kirkkaasti väritetyt helyt, joita oli isoja ja pieniä. Enkä minä koskaan saanut sitä superisoa... Trollit. Samaa sarjaa kuin tutit: kerää koko sarja! Ja ne Kinder-munien kilpikonnat, onnistuiko joku muka keräämään ne kaikki? Tuoksuvat, eri muotoiset kumit. Jos nallella kumitti, sen jalka todennäköisesti irtosi. Hups... Jojot, mieluiten virvoitusjuomamerkit logolla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Millainen oli 80- ja 90- luku?

Oli NIIN siistiä olla lapsi 80- ja 90- luvulla. Onneksi olin lapsi silloin, enkä nyt. On paljon asioita, jotka oli mielestäni sillon paljon paremmin. Erityisesti lapsille! Toki joitain juttuja, mitkä ovat nyt paljon fiksummin, kuten etunenässä se, että lapsia ei enää ruumiillisesti kuriteta ja autossa pidetään turvavöitä.

Minä olen ollut kasarilla ja ysärillä 1-21 -vuotias. Halusin listata tässä muistelun tiimellyksessä asioita, jotka olivat ihan parasta meille 80- ja 90- luvulla lapsuutta ja nuoruutta eläneille.

Kultainen 80- ja 90- luku

Huolettomuus

Elämä oli meidän aikaan paljon huolettomampaa. Lapset temmelsivät ulkona paljasjaloin. Leikittiin kirkonrottaa, peiliä ja kirkkistä. Hypitiin keinuista pituuskisaa ja nepattiin autoja hiekkalaatikolla. Kaikki naapuruston lapset kokoontuivat leikkimään iltaisin talojen pihoille. Kotiin mentiin vasta, kun piemeni. Toista se on nyt, kun lapset kökkivät huoneissaan ja somettavat kavereilleen. Tai katsovat kaikenmaailman tubevideoita.

Ei tarvinut olla tavoitettavissa koko ajan

"Äiti tuu parvekkeelle, täällä huutaa Jonna". Riitti kutsuhuudoksi, kun oli asiaa äidille. Ei ollut kännyköitä, joista olisi pitänyt huolehtia ulkona. Ei kukaan ottamassa kuvia, jos teki jotain tyhmää. Ei puhelinta kahden ihmisen keskustelun välissä. Täydellistä. Nyt on ajat eri. Omat poikanikin istuvat kavereineen usein vierekkäin ja kaikki selaavat omia puhelimiaan.
Lue myös: Mitkä asiat ovat paremmin 40 vuotiaana, kuin 20 vuotiaana
Musiikki ja discot

Musiikki! RAKASTAN ysärimusaa, mutta ei kasarikaan hullumpaa ole. Ensimäiset suosikkikappaleeni olivat Jonnaa ja Dingoa. Osaan kaikki sanat vieläkin ulkoa. Nauhoiteltiin omia sekalaisia kasetteja ja kuunneltiin niitä korvalappustereoista. Meidän ajan discotkin oli ihan erilaisia. Siellä tanssittiin ringissä, hiki hatussa koko ilta. Ilta huipentui jännittävään mopopiiriin. Nykyään koulun discoissa vaan syödään herkkuja ja juostaan ympyrää.

Lelut ja leikit

Lelut ja leikit oli ihan parhaita. Twist-naru, narutemput sormilla, superpallot, hauskat robottipenaalit, ruutuhyppelyt, tamakotsit, He-Manit, JoJot ja Turtlesit. Ihan mahtavia muistoja. Millä lapset nykyään leikkii, kun eivät ole enää ihan pieniä? (Jos puhelimia ei lasketa.) Oletteko miettineet?

Lapsuus kesti pidempään

Vaatteista ei tullut "lapsellisia" niin aikaisin. Toppahaalarit eivät olleet ainakaan kasarilla lapsellisia. Olihan ne oikeasti aika lämpöisiä pitää päällä, silloin niitä piti aikuisetkin. Nykyään jo esikouluikäinen kieltäytyy toppahaalarista. Sama juttu muidenkin "lapsellisten" vaatteiden kanssa. Ennen sitä mentiin vielä kuudennella My little pony-paita päällä kouluun ja leikittiin barbeilla. Tai ainkin minä leikin. Nykyään on oltava jo niin isoa, meikattava ja pukeuduttava aikuisten vaatteisiin jo tokaluokkalaisena.
Lue myös: 10 merkkiä joista tiedät, että et ole enää nuori
Herkut

Lapset saivat herkutella rennommin. Ei ehkä syöty päivittäin herkkuja, mutta sitten kun syötiin, niin syötiin! Ei ollut syntymäpäivillä vieraina niitä lapsia, jotka eivät saaneet syödä karkkia tai kakkua. Ei ollut tarjolla porkkanatikkuja ja xylitolpastilleja, vaan ihan rehellinen sokerihumala. Ei muuten ollut myöskään erityisruokavalioita. Kaikki söi kaikkea! Suhtautuminen ruokaan on muuttunut ja moni pieni lapsi jo ymmärtää kaloreiden päälle. Muistatteko suussa paukkuvat karkit, hubbabuban ja riocola-mehujään? Ei paljon tarvinnut murhetia sokerista ja kaloreista.

Videopelit ja tv-ohjelmat

Videopelit ja tv-ohjelmat olivat paljon harmittomampia. Videopeleissä hypittiin sienien päälle ja tv:stä katsottiin puhuvaa autoa. Jännittävimmät ohjelmat taisivat olla I hmemies MacGyver ja Dynastia. Televisio-ohjelmia katsottiin ennen enemmän koko perheen kanssa, kuin nykyään. Kauniit ja Rohkeat sekä Jaettu maa koukuttivat niin lapset kuin aikuisetkin.

Aidot valokuvat

Valokuvat olivat aitoja ja hauskoja. Vitsi sitä aikaa, kun otettiin kuvia, kelattiin filmiä aina ennen uutta kuvaa ja vietiin filmi teetettäväksi. Odotettiin jännityksellä minkälaisia hassuja kuvia sieltä taas tulisi. Hyvin todennäköisesti seassa oli huvittavia epäonnistuneita kuvia. Jollain silmät kierossa ja kieli ulkona. Hyvällä tuurilla muutama hyväkin. Mutta mikä parasta, kuvat olivat elämää täynnä, oikeita tilanteita ja hassuja juttuja. Nykyään kuvat ovat pelkkiä siloteltuja selfieitä ja pelfieitä, jo ihan lapsillakin. Valitettavasti kaikki aitous on kuvista kadonnut.

Tuliko ikävä 80- ja 90- lukua? Minulle tuli ainakin... nyyh.

# data[].attributes.attachment_link.title
Miksi 80- ja 90- luku oli parempaa aikaa olla lapsi? -Poikien Äiti

# data[].attributes.attachment_link.description
Millainen oli 80- ja 90- luku? Oli NIIN siistiä olla lapsi 80- ja 90- luvulla. Onneksi olin lapsi silloin, enkä nyt. On paljon asioita, jotka oli mielestäni sillon paljon paremmin. Erityisesti lapsille! Toki joitain juttuja, mitkä ovat nyt paljon fiksummin, kuten etunenässä se, että lapsia ei enää ruumiillisesti kuriteta ja autossa pidetään turvavöitä.

# data[].attributes.body
90-luvulla kuunneltiin Backstreet Boysin (Bäkkärin), Spice Girlsin ja Britney Spearsin biisejä.

# data[].attributes.body
90-luvulla oltiin usein ulkona ja leikittiin hippaa tai hypättiin narua. 90-luvulla leikittiin Tamagochilla (virtuaalilemmikki). 90-luvun lopussa pelattiin Nokian matopeliä.

# data[].attributes.body
90-luvulla katsottiin Titanicia ja fanitettiin (fanittaa) Leonardo DiCapriota. <3

# data[].attributes.body
90-luvulla käytettiin paksupohjaisia kenkiä ja tuttikoruja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mun koti 2 - Tutustun imperfektin passiiviin

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virtasen suvun kautta kerrotaan Suomen historiasta 1900-luvun alusta nykypäivään. Se on kertomus siitä, miten köyhästä maatalousmaasta tuli moderni hyvinvointivaltio.

Videolla esiintyvä Virtasten suku on kuvitteellinen, mutta monella suomalaisella on samankaltainen tausta. Video on tuotettu Uudenmaan ELY-keskuksen Kotona Suomessa -hankkeessa vuonna 2017 ja sen on toteuttanut Wacky Tie Films Oy.

Suomen ja Virtasten vuosisata

1900-luvun alku - Kustaa Virtanen:

Kustaa on torppari eli vuokraa toiselta maanomistajalta maata viljeltäväksi. Koko perhe osallistuu töiden tekoon, myös lapset pienestä pitäen.

Köyhyys on yleistä. Monilla Kustaan kaltaisilla ihmisillä on jokapäiväinen huoli ruoasta.

Lapsikuolleisuus on suurta: kaksi Kustaan perheen lapsista kuolee pieninä.

Yhteiskunnallinen asema on heikko: Kustaa äänestää ensimmäisissä eduskuntavaaleissa 1906. Tätä ennen hänellä ei ole ollut oikeutta olla mukana päättämässä Suomen asioista.

1930-luku - Matti Virtanen:

Matti on viljelijä: hänellä on oma pieni maatila, eikä hän ole isänsä tavoin toisen isännän torpparina. Silti elämä on rankkaa ja työtaakka suuri.

Taloudessa on hevonen, kolme lehmää, kuusi kanaa ja kaksi sikaa.

Matti on käynyt lapsena kiertokoulua: kiertävä opettaja on käynyt silloin tällöin opettamassa lapsia. 1921 on säädetty oppivelvollisuuslaki kuusivuotisesta kansakoulusta kaikille lapsille, ja Matin lapset käyvät työnteon sijaan koulussa.

Suomalaisten mielestä oli tärkeää, että kaikki lapset saivat käydä koulua. Hyvää koulutusta pidettiin tärkeänä senkin vuoksi, että koska kaikki suomalaiset saivat äänestää vaaleissa, heillä täytyi olla tietoja yhteiskunnasta. ― Hyvinvointia rakentamassa -video vuoden 1921 kansakoululaista

1940-luku - Liisa Virtanen:

Toisen maailmansodan aikana miesten taistellessa rintamalla Liisa käy töissä tehtaassa monien muiden naisten tapaan. Hänen veljensä Kalle kuolee sodassa.

Sodan jälkeen Liisa jää töihin tehtaaseen ompelijana. Puoliso Eino tekee hevosmiehenä metsätyömaalla.

Liisa ja Eino asuvat talossa, jossa ei ole sähköä tai juoksevaa vettä, ja vesi täytyy hakea ulkoa kaivosta. Sähköt saadaan vuonna 1953.

Talvella lyhyet matkat tavallisesti hiihdetään. Lauantaisin perhe käy saunassa peseytymässä, ja jokaisessa pihapiirissä on oma sauna.

Vuoden 1952 kesäolympialaiset on kansaa yhdistävä kansainvälinen suurtapahtuma.

Kun ruoan säännöstely päättyy vuonna 1954, ruokapöytään aletaan saada uusia tuotteita, kuten appelsiineja.

Neuvoloiden ansiosta lapsikuolleisuus alkoi selvästi laskea. ― Hyvinvointia rakentamassa -video vuoden 1948 neuvoloita koskevasta laista.

1970-luku - Seppo Virtanen :

Seppo muuttaa kaupunkiin, sillä pienellä maatilalla ei riitä töitä kaikille, ja töitä tehdään yhä enemmän koneilla.

Seppo kouluttautuu sähkömieheksi, puoliso Anneli on toimistotyöntekijä koulussa.

Perheen lapset ovat päiväkodissa, kun vanhemmat käyvät töissä. 1970-luvulla Suomessa toteutettiin peruskoulu-uudistus, ja perheen lapset alkavat käydä kaikille samaa yhdeksän vuotta kestävää peruskoulua.

Seppo ja Anneli ostavat oman auton, jolla he tekevät lomamatkoja välillä jopa Ruotsiin asti. Olohuoneessa on televisio, jota koko perhe kokoontuu katsomaan.

1990-luku - Sari Virtanen:

Sari on töissä Nokialla ja suunnittelee matkapuhelimia.

Sari matkustaa ulkomaille sekä työn vuoksi että vapaa-ajalla.

Sari äänestää liittymisestä EU:hun muiden suomalaisten tavoin vuonna 1994. Enemmistö suomalaisista kannattaa päätöstä, ja Suomi liittyy EU:hun vuonna 1995.

2000-luku - Emilia Virtanen:

Emilia Virtasella on hyvä koulutus, jonka hän on saanut hyvinvointivaltiossa maksutta.

Kansainvälisyys on tullut osaksi arkea, hänen puolisonsa on yhdysvaltalainen.

Suomen väkiluku 1900-luvun alussa: 3 miljoonaa. (Vuonna 2017: 5,5 miljooonaa)

1900-luvun alussa jopa 12 prosenttia lapsista kuoli alle yhden vuoden ikäisinä. (Vuonna 2015 imeväiskuolleisuus oli 1,7 promillea, eli 0,17 prosenttia.)

Vuoden 1918 sisällissodassa kaatui 37 000 suomalaista.

Toisessa maailmansodassa 1940-luvulla kuoli 90 000 suomalaista ja 50 000 suomalaista vammautui pysyvästi.

Toisen maailmansodan jälkeen 11 prosenttia Suomen väestöstä evakuoitiin Neuvostoliitolle menetetyiltä alueilta ja uudelleenasutettiin Suomen uuden rajan sisäpuolelle.

1921 tuli voimaan oppivelvollisuuslaki kuusivuotisesta kansakoulusta kaikille lapsille.

1944 tuli voimaan laki äitiysneuvoloista kaikille odottaville äideille.

1948 tuli voimaan laki ilmaisesta kouluruoasta.

1950-luvun alussa jopa 85 000 suomalaista miestä teki metsätöitä.

1960-luvun aikana Suomesta muutti Ruotsiin töiden perässä 160 000 ihmistä.

Vuoden 1994 kansanäänestyksessä Suomen liittymisestä Euroopan Unioniin 56,9 prosenttia äänestäjistä kannatti liittymistä.

Vuonna 2000 Suomen presidentiksi valittiin ensimmäisen kerran nainen, Tarja Halonen. Halonen sai presidentinvaalien toisella kierroksella 51,6 prosenttia äänistä. Tarja Halonen kasvoi työläisperheessä, ja hänen uraansa voi pitää esimerkkinä siitä, miten hyvinvointivaltiossa alemmista sosiaaliluokista voi edetä yhteiskunnallisen vallan huipulle.

Suomen ja Virtasten vuosisata kahdeksalla eri kielellä

Opetusvideo "Hyvinvointia rakentamassa: Suomen ja Virtasten vuosisata" on tuotettu Uudenmaan ELY-keskuksen ESR-osarahoitteisessa Kotona Suomessa -hankkeessa vuonna 2017. Videon voi katsoa selkosuomeksi, ruotsiksi, sekä seitsemällä muulla kielellä, jotka ovat: arabia, englanti, farsi, kurdi (sorani), somali, thai ja venäjä.

Edit 4.10.17: Lisätty ruotsinkielinen video.
Edit: 5.12.2017: Lisätty linkki Suomen itsenäisyys -videoon

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomen 100 vuotta Virtasten silmin - näin köyhästä maatalousmaasta tuli moderni hyvinvointivaltio

# data[].attributes.attachment_link.description
Miten Suomesta tuli hyvinvointivaltio 100 vuodessa?

# data[].attributes.body
SANASTO
matkia 1
kansakoulu
oppi+velvollisuus
lama

# data[].attributes.headline
Katso kuvaa ja kirjoita, millaista oli elämä Suomessa 1940- ja 1950-luvuilla.

# data[].attributes.subject
Katso kuvaa ja kirjoita, millaista oli elämä Suomessa 1940- ja 1950-luvuilla.

# data[].attributes.body
Satoi kun tuskin tunnettiin

vierekkäin 1. ______________________

Satoi kun varovasti koskettiin

Satoi kun painuin suhun kii

Satoi kun ne seinät 2. __________________

3. ___________________ Beatlesii

Satoi kun ekaa kertaa 4. ___________________

Satoi kun koko yö 5. ____________________

Oot mun vaik meit ei enää oo

ei kukaan vie multa pois niitä hetkii

Oot mun vaik meit ei enää oo

ei kukaan vie pois niitä hetkii

RAP:

Silloin satoi niin ja nytki sataa-aa

Ei voitu jatkaa enää samaa rataa rataa

Kun sä lähit mä oon jääny tähä jumittaa

kuvittaa pääs miten oot nyt muiden kaa

Sataa kaatamalla, kuohuu pinnan alla

Täs ei ollu minkäänlaist tekemistä sattumalla

Muistatko ku itkin ja sä kuivasit mun kyynelii

Suolast sadetta farkkupaitaas pyyhittiin

Mietittiin miten täs kävi niin et molemmat muututtiin

Kasvettiin, mut eri suuntiin

Luultiin et pysyttäis aina samana

Oli miten oli, siin kävi miten kävi

Sä oot vieläki mut maailma

Oot mun vaik meit ei enää oo

ei kukaan vie multa pois niitä hetkii

Oot mun vaik meit ei enää oo

ei kukaan vie pois niitä hetkii