# data[].attributes.body
Kuluttajien luottamus talouteen nousi liki ennätyslukemiin

- talous on vahvassa vireessä
- kotitalouksilla on myös aito mahdollisuus lisätä kulutusta, sillä palkkasumma on ollut reippaassa nousussa
- suunnitellaan asunnon tai auton ostoa
- kiinnostus lainanottoon lisääntyi
- työttömyystilanne kääntynyt

# data[].attributes.body
-Suomen talous toipuu koronakriisistä odotettua nopeammin ja kasvun ennustetaan jatkuvan myös ensi vuonna
-Kasvun taustalla on sekä yritysten että kotitalouksien talousluottamuksen kohentuminen sitä mukaa, kun rokotuskattavuus on kasvanut ja rajoituksia on purettu
-Epidemian mahdollinen pahentuminen on  merkittävä riski hyvälle talouskehitykselle
-Maanlaajuinen rokotuskattavuus on vasta 30%
-Talouden toipuminen jatkuu myös ensi vuonna; kasvua pitää yllä yksityisen kulutuksen ja rakentamisen lisäksi kasvava vienti
-Vuonna 2023 ikääntyvä väestö ja heikko tuottavuuskehitys jarruttavat kasvua

# data[].attributes.body
- suomen talouskasvun kiihtyminen yllätti Suomen Pankin

-Suomen talouden toipuminen koronakriisistä on yllättänyt kaikki talousasiantuntijat

-Kova kasvu jatkuu myös ensi vuonna, kun talouden kaikki mittarit näyttävät ylöspäin.

-Odotettua reippaamman kasvun taustalla on sekä yritysten että kotitalouksien talousluottamuksen kohentuminen sitä mukaa, kun koronarokotukset ovat edistyneet ja eri rajoituksia purettu.

- epidemian mahdollinen uusi pahentuminen on merkittävin riski hyvälle talouskehitykselle

-Kuluttajien luottamus talouteen nousi elokuusta syyskuuhun tuntuvasti, kertoo Tilastokeskus

-Luottamus on ollut vahvempaa vain joulukuussa 2017. Elinkeinoelämän luottamus talouteen sen sijaan heikkeni hivenen

-Kuoppamäki muistuttaa, että vahva vire jatkuu myös asuntomarkkinoilla

- Joillakin aloilla palautuminen on vasta aluillaan

-Sen sijaan elinkeinoelämän luottamus talouteen laski syyskuussa aavistuksen

- Luottamus putosi teollisuudessa ja vähittäiskaupassa, mutta nousi rakentamisessa

-Palveluissa luottamus pysyi ennallaan.

# data[].attributes.body
Kuluttajien luottamus talouteen nousi liki ennätyslukemiin :

- Kuluttajien luottamus talouteen nousi syyskuussa 6,0 pisteesen elokuun 4,0 pisteestä.
- Odotukset Suomen talouskehityksestä paranivat syyskuussa.
- Arviot yleisen työttömyystilanteen kehityksestä kohenivat hyvin valoisiksi.
- "Kulutus ei jää ainakaan luottamuksesta kiinni, ja kotitalouksilla on myös aito mahdollisus lisätä kulutusta, sillä palkkasumma on ollut reippaassa nousussa ja talletustileillä on runsaasti varoja korona-arjan säästöjen vuoksi." Arvioi Danske Bankin pääekonomisti Pasi Kuoppamäki.
- Pasi Kauppamäen mukaan hyvä rahatilanne ja odetettu nousuuhdsanne tekevät kuluttajista erittäin luottavisia oman taloutensa suhteen.
- Viime kuukausien tapaan kiinnostusta myös lainanottoon siintyi huommattavan yleisesti.
- Tilastokeskuksen mukaan kuluttajilla oli syyskuussa asunnon ostoaikeita vuoden sisällä ennätyksellisen paljon.
- Elinkeinoelämän luottamus laski syyskuussa aavistukseen.
- Luottamus putosi teollisuudessa ja vähittäiskaupassa, mutta nousi rakentamisessa.
- "Tuoreiden luottamuslukujen keskeisin viesti on, että kiivain vaihe talouden palautumisessa alkaa olla ohitse.  Kokonaiskuvassa kasvu jatkuu yhä potentiaaliin nähden voimakkaana, mutta on myös huomata, että joillain aloilla palautuminen on vasta aluillaan" arvioi EK:n johtaja Sami Pakarinen.

# data[].attributes.body
- Kuluttajien luottamus talouteen nousi, elinkeinoelämän luottamus sen sijaan heikkeni hivenen
- Odotukset Suomen talouskehityksestä paranivat syyskuussa
- Odotukset kuluttajien omasta taloudesta sekä aikeet hankkia kestokulutustavaroita pysyivät suunnilleen ennallaan
- Hänen mukaansa hyvä rahatilanne ja odotettu noususuhdanne tekevät kuluttajista erittäin luottavaisia oman taloutensa suhteen
- Luottamus putosi teollisuudessa ja vähittäiskaupassa, mutta nousi rakentamisessa. Palveluissa luottamus pysyi ennallaan

- Suomen talouden toipuminen koronakriisistä on yllättänyt kaikki talousasiantuntijat
- Odotettua reippaamman kasvun taustalla on sekä yritysten että kotitalouksien talousluottamuksen kohentuminen sitä mukaa, kun koronarokotukset ovat edistyneet ja eri rajoituksia purettu.
- Kova kasvu jatkuu myös ensi vuonna, kun talouden kaikki mittarit näyttävät ylöspäin
- Samalla kun koronakriisin hellittäminen on vauhdittanut taloutta, epidemian mahdollinen uusi pahentuminen on merkittävin riski hyvälle talouskehitykselle
- Tänä vuonna kasvua on vetänyt erityisesti kotitalouksien kulutus ja vähittäiskauppa, mutta niiden lisäksi vankkaa kasvua on tullut myös teollisuudesta ja rakentamisesta

# data[].attributes.body
Kuluttajien luottamus talouteen on kasvanut korkeksi.

Elinkeinoelämän luottamus talouteen on vielä melko matalalla.

# data[].attributes.body
- kotitalouksilla on todellinen mahdollisuus lisätä kulutusta ja kuluttajien luottamus on vahvaa

- hyvä rahatilanne ja odotettu noususuhdanne tekevät kuluttajista erittäin luottavaisia oman taloutensa suhteen.

- elinkeinoelämän luottamus talouteen laski syyskuussa aavistuksen

- kuluttajilla oli syyskuussa asunnon ostoaikeita vuoden sisällä ennätyksellisen paljon. Myös kodin peruskorjaussuunnitelmia ilmeni runsaasti.

- uuden ennusteen mukaan talous yltää tänä vuonna reippaaseen 3,5 prosentin kasvuun ja ensi vuonnakin 2,8 prosenttiin

- epidemian mahdollinen uusi pahentuminen on merkittävin riski hyvälle talouskehitykselle

- Tänä vuonna huhti-kesäkuussa talouskasvu ylsi harvinaiseen vauhtiin. Vuotta aiempaan verrattuna kasvua kertyi peräti 7,4 prosenttia ja Suomen bruttokansantuote onkin saavuttanut jo kriisiä edeltäneen tason

# data[].attributes.body
- Kuluttajien luottamus talouteen on nousussa
- arviot työttömyystilanteen kehityksestä kohenivat
- palkkasumma on nousussa ja kotitalouksilla on mahdollisuus lisätä kulutusta
- elinkeinoelämän luottamus talouteen laski hieman
-kiivain vaihe talouden palautumisessa on ohi

- Koronarokotusten edistyminen ja rajoitusten purkaminen on mahdollistanut talouden reipastumista
- kasvua on vetänyt erityisesti kotitalouksien kulutus ja vähittäiskauppa
- Palveluiden liikevaihto alkaa olla jo epidemiaa edeltävällä tasolla.
- Suomen bruttokansantuote on saavuttanut jo kriisiä edeltäneen tason.
- epävarmuutta pitää yllä pandemian globaali kehitys varsinkin kehittyvissä maissa

# data[].attributes.body
Kuluttajien luottamus talouteen nousi liki ennätyslukemiin

Kuluttajien luottamus omaan talouteen nousi.

Suomen talouskehitys myös kasvaa, koska kuluttajat kuluttavat enemmän, koska palkkasumma on ollut nousussa ja talletustileille on kerääntynyt varoja.

Luottamus putosi teollisuudessa ja vähittäiskaupassa.
Luottamus nousi rakentamisessa ja pysyi samana palveluissa.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-12102040

-kasvu oletettua suurempaa

-kuluttajien ja yritysten luottamus noussut rokotteiden ja rajoitusten purun myötä

-epävarmuutta luo globaalisti heikompi koronatilanne (Suomessa täysin rokotettuja 57%, maailmalla rokotettuja 30%)

-etenkin palvelut ovat elpyneet (takaisin epidemiaa edeltäneelle tasolle)

-kasvun arvioidaan hidastuvan 2023 väestörakenteen ja tuottavuuskehityksen takia.

https://yle.fi/uutiset/3-12116400

-kuluttajien luottamus talouteen nousi suurimpaan arvoonsa sitten 2017 joulun

- kulutuksen oletetaan kasvavan palkkasumman nousun ja korona -ajan säästöjen takia

- hyvä rahatilanne ja ja odotettu noususuhdanne nostavat kuluttajien luottamusta

- joillain aloilla palautuminen on vasta aluillaan

- elinkeinoelämän luottamus talouteen kuitenkin laski

# data[].attributes.body
Kuluttajien luottamus talouteen nousi liki ennätyslukemiin

-Kuluttajien luottamus talouteen nousi voimakkaasti elokuusta syyskuuhun.
-Arviot työllisyys tilanteen noususta kohenivat
-Kuluttajilla on mahdollisuus lisätä kulutusta, sillä palkat ovat olleet nousussa.
-Kuluttajilla ollut enemmän ostoaikeita asuntomarkkinoilla ja auton ostoa on harkittu.
-Hyvä rahatilanne ja odotettu noususuhdanne tekee kuluttajista luottavaisia talouden suhteen

# data[].attributes.body
Yle artikkelit:

-luottamus on ollut vahvempaa vain 2017 joulukuussa

-odotukset suomentalouskehityksestä on noussut syyskuussa

- elinkeinoelämän luottamus talouteen laski syyskuussa

- kiivain vaihe talouden palautumisessa alkaa olla ohitse

-Odotukset kuluttajien omasta taloudesta ja aikomus hankkia kestokulutustavaroita pysyivät suunnilleen ennallaan

-suomen talous on toipunut nopeasti koronakriisistä

-arvion mukaan Suomen talous kasvaa 3,5%

-talouskasvun taustalla on yrityksien ja kotitalouksien talousluottamus

- koronakriisin hellittäminen on vauhdittanut taloutta,mutta epidemian mahdollinen uusi pahentuminen on merkittävin riski hyvälle talouskehitykselle

# data[].attributes.body
- Kiivain vaihe talouden palautumisessa ennalleen alkaa olla ohi.

- Uuden ennusteen mukaan talous yltää tänä vuonna 3,5% kasvuun.

-Sekä yritysten että kotitalouksien talousluottamus on kohentunut, kun koronarokotukset ovat edistyneet ja eri rajoituksia on purettu.

- Kotitalouksien kuluttaminen ja vähittäiskauppa ovat vaikuttaneet oleellisesti talouden elpymiseen.

- Koronaepidemian mahdollinen uusi paheneminen on merkittävin riski hyvälle talouskehitykselle.

# data[].attributes.body
- Kuluttajien luottamus talouteen on nousussa
- Kuluttajien luottamus talouteen nousi syyskuussa 6,0 pisteeseen, kun se oli elokuussa 4,0 pistettä
- Luottamus on ollut vahvempaa vain joulukuussa 2017, jolloin se oli 6,8 pistettä
- palkkasumma on ollut reippaassa nousussa ja talletustileillä on runsaasti varoja korona-ajan säästöjen vuoksi
- vahva vire jatkuu myös asuntomarkkinoilla
- moni harkitsi auton ostoa seuraavan vuoden aikana
- elinkeinoelämän luottamus talouteen laski

- Suomen talous pyrähtää koronakriisistä eroon odotettua nopeammin
- talous yltää tänä vuonna reippaaseen 3,5 prosentin kasvuun ja ensi vuonnakin 2,8 prosenttiin
- Vuonna 2023 kasvu jää enää 1,3 prosenttiin, kun ikääntyvä väestö ja heikko tuottavuuskehitys jarruttavat kasvunäkymiä
- Tänä kesänä oli jo 100 000 työllistä enemmän kuin vuotta aiemmin
-

# data[].attributes.body
kuluttajien luottamus talouteen on erittäin korkealla
arviot työttömyystilanteesta ovat positiivisia
tilanne näkyy myös asuntomarkkinoilla
elinkeinoelämän luottamus talouteen on ollut pienessä laskussa
kiivain vaihe talouden palautumisessa alkaa olla ohi

Suomen talous pyrähtää koronakriisistä eroon odotettua nopeammin
ennusteen mukaan talouskasvu tänävuonna olisi jo 3,5%
odotettua reippaamman kasvun taustalla on yritysten sekä kotitalousten talousluottamuksen kohentuminen

# data[].attributes.body
-suomen pankki ennustaa suomen talouden kasvavan tänä vuonna 3,5% ja ensivuonn 2,8%
-jos korona pandemian tilanne pahenee, talous voi romahtaa
-työllisyysasteen ennustetaan jatkavan kasvuaan
-BKt.n ennustetaan hidastavan kasvuaan 2023.

# data[].attributes.body
- talouskasvu on odotettua reippaampaa
- menokehyksiin tarvitsee pian palata'
- epidemian pahentuminen riski taloudelle
- maailmanlaajuisesti 30% rokotettu
-tnä vuonna kasvua tuonut kotitalouksien kulutus ja vähittäiskauppa

- kuluttajien luottamus on ollut vahvempaa vain 2017
- hyvät ennusteet työttömyystilanteen kehityksestä
- korona-ajan säästöt auttavat kotitalouksia kuluttamaan
- hyvä rahatilanne ja noususuhdanne tekevät kuluttajista luottavaisia
- elinkeinoelämän luottamus talouteen on laskenut

# data[].attributes.body
-kuluttajat luottavat talouteen nyt enemmän kuin 2017 jouluna

-kotitalouksilla mahdollisuus lisätä kulutusta

-asunnon ja auton ostoaikeita vuoden sisällä ennätyksellisen paljon

-elinkeinoelämän luottamus talouteen laski

-Suomen talouden toipuminen on yllättänyt talousasiantuntijat

-talousluottamus johtuu esimerkiksi koronarokotteista ja rajoitusten purkamisesta

-epidemian pahentuminen on riski talouskasvulle

-Suomen bruttokansantuote on saavuttanut jo kriisiä edeltävän tason

# data[].attributes.headline
Kuluttajien luottamus ja Suomen talouskasvun näkymät - kaksi artikkeli (YLE) 

# data[].attributes.subject
Kuluttajien luottamus ja Suomen talouskasvun näkymät - kaksi artikkeli (YLE) 

# data[].attributes.body
Poimi molemmista artikkelista 5-10 pääkohtaa

# data[].attributes.body
-teknologian kehityksen ansiosta robotit kykenevät tarkempiin tehtäviin -> korvanneet esimerkiksi mekaanisessa tuotannossa ihmisen tekemää työtä.
-robotit ei kuittenkaan tule korvaamaan ihmistä kokonaan, missä esimerkiksi empatiaa tai muiden tunteiden ymmärtämistä tarvitaan.
-robotit kykenevät raskaampaan työhön ja eivätkä tarvitse esimerkiksi taukoja -> tuottavuus kasvaa.

# data[].attributes.body
-Teknologian kehityksen ansiosta syntyy uusia ammatteja
-Harvat ammatit katoavat kokonaan robotisaation takia, mutta työnkuva muuttuu
-Tulevaisuudessa robotit hoitavat raskaat työt, jotta ihmiset voisivat työskennellä luovissa ammateissa
-Seuraava suuri askel on liikenteen robotisaatio
-Robotit mahdollistavat tuottavuuden kasvun ja siten myös elintason nousun.
-Koneet eivät kykene empatiaan tai eettiseen pohdintaan, joten eivät voi tehdä töitä, joissa vaaditaan näitä ominaisuuksia.

# data[].attributes.body
Kuluttajien luottamus talouteen nousi liki ennätyslukemiin:

- hyvä rahatilanne ja odotettu noususuhdanne tekevät kuluttajista erittäin luottavaisia oman taloutensa suhteen

- elinkeinoelämän luottamus talouteen laski syyskuussa aavistuksen, kertoo Elinkeinoelämän keskusliitto EK

-monet yritykset kärsivät työvoiman pulasta

Suomen talouskasvun kiihtyminen yllätti Suomen Pankin: Nopeaa kasvua odotetaan ensi vuodeksikin:

- uuden ennusteen mukaan talous yltää tänä vuonna reippaaseen 3,5 prosentin kasvuun ja ensi vuonnakin 2,8 prosenttiin

- epidemian mahdollinen uusi pahentuminen on suuri riski hyvälle talouskehitykselle

# data[].attributes.body
- Jotta yritys voi investoida robottiteknologiaan, täytyy sillä olla pääomaa
- Tietokoneohjelmaa tai konetta joka yrittää jäljitellä ihmisen tapaa päätellä ja suorittaa tehtäviä kutsutaan tekoälyksi
- Tekoälyn avulla analysoidaan tietoa ja tehdään analyysien pohjalta ennusteita esim. yrityksen tulevasta tuotannosta
- Valtion verotulot vähenevät jos ansiotyötä tekevien ihmisten määrä pienenee
- Tekoälyn suunnitteluun ja hyödyntämiseen liittyen syntyy uusia työpaikkoja
- Työpaikka kilpailun sijaan, tekoäly ja ihminen täydentävät toisiaan

# data[].attributes.body
- työn luonne muuttuu teknologioiden kehittyessä

- tekoälyn avulla kerättyä dataa käytetään niin kaupallisissa tarkoituksissa kuin ihmisen päättelyn ja suorittamisen matkimisessa

-robotteja käytetään mekaanisen tuotannon aloilla

- robotit vievät työpaikkoja joiltain aloilta, mutta tuo työpaikkoja toisille

- robottien ansiosta tuottavuus kasvaa ja elintaso siten nousee

# data[].attributes.body
Robotiikka tulee etenkin korvaamaan paljon toistoa sisältäviä töitä.

Työpaikat tulevat todennäköisesti vähenemään lyhyellä aikavälillä, mutta robotiikka voi johtaa myöhemmin elämänlaadun kasvuun.

Useimmat työt tulevat olemaan luovuutta ja korkeaa koulutusta vaativia.

Tietokoneteknologiaa voidaan käyttää myös moneen muuhun tarkoitukseen. Ideoita voidaan esimerkiksi havainnollistaa kolmiuloitteisilla malleilla ja virtuaalitodellisuudella.

Robotit voivat potentiaalisesti vähentää työssä tehtäviä virheitä.

# data[].attributes.body
- Roboteilla voidaan nopeuttaa ja korvata töitä, joissa tehdään paljon samaa.

- Tulevaisuudessa teknologian kehittäminen ja uuden luominen tuovat paljon työpaikkoja.

- Robottien korvaamille työaloille syntyy uusia työpaikkoja työnkuvan muuttuessa.

- Joitakin töitä ei voida korvata roboteilla, joten ne tulevat säilymään suunnilleen ennallaan.

- Robottiin liittyviä kuluja on helpompi arvioida, koska esim. palkkauskustannukset eivät nouse.

# data[].attributes.body
1. Teknologian kehitys voi mahdollisesti tuoda uusia työpaikkoja
2. Leikkauksia voidaan jo suorittaa etänä robotin kautta
3. Tulevaisuudessa halutaan jättää raskaat työt ja sellaiset, jotka vaativat toistoa roboteille, jotta ihmiset voisivat keskittyä luovuuteen
4. Robotit eivät vielä pysty töihin, jotka vaativat ihmisten käskyttämistä tai empatiaa
5. Robotit voivat kuitenkin hoitaa esimerkiksi liikenteessä autojen ohjausta tai jopa toimia pilotteina
6. Ihmisten tavat kuitenkin muuttuvat hitaammin kuin teknologia kehittyy, joten robottien saaminen töihin saattaa kestää kauan
7. On myös olemassa virtuaalitodellisuuksia, joissa on mahdollista suunnitella rakennusten sisätiloja ja näin päästäisiin halvemmalla, jos suunnittelussa on jokin virhe

# data[].attributes.body
-Robotit tulevat osittain syrjäyttämään ihmisten työpaikkoja.
-Joissain tehtävissä robotit voivat tehdä tarkempaa työtä kuin ihmiset.
-Robotit myös lisäävät mahdollisesti työpaikkoja.
-Roboteille sopii esimerkiksi raskaat ja likaiset työt, mitkä eivät välttämättä ole ihmisille mieluisia.

# data[].attributes.body
- Tekoäly korvaa ihmisiä tietyillä aloilla, mutta se myös mahdollistaa uusien alojen syntymisen.
- Alat joilla robotit tulevat ihmisten tilalle: Kulutustavaroiden myynti, tavaran kuljetus ja rahtaus, toimistoammatit joissa istutaan koneen ääressä - sihteerit, lääkärit, toimistovirkailijat, ehkä lentäminen
- Robotit ovat ns. täydellisiä: ne eivät tee virheitä, pystyvät sisäistämään valtavan määrän tietoa ja voivat toimia ympäri vuorokauden
- koneet eivät tunne empatiaa, joten ne eivät voi korvata ihmistä aloilla, joissa tarvitaan vuorovaikutusta

# data[].attributes.body
- Luovan työn tärkeys lisääntyy
- Robottien myötä tuottavuus kasvaa
- Työpaikat vähenee ja lisääntyy
- Virtuaalitodellisuutta voidaan käyttää rakennusten suunnitteluun
- Robotit eivät pysty tekemään työtä, jossa tarvitaan empatiakykyä

# data[].attributes.body
- Monet työt voidaan korvata roboteilla
- Robottien takia vanhat työpaikat vähenevät mutta tulee paljon uusia
- Liikenteen robotisaatio pitäisi kehittää enemmän
- Robotit eivät tunne empatiaa eivätkä ne pysty töihin jossa kohdataan ihmisiä
- Roboteille sopii raskaat työt ja ihmisille luovat työt
- Robotit pystyvät tekemään todella tarkkaakin työtä

# data[].attributes.body
-Luovan työn tärkeys lisääntyy
-Robotit ja tekoäly kiihdyttävät tuotantoa ja talouden kasvua
-Joidenkin alojen työpaikat vähenevät mutta samalla esim. softa-alan työpaikat lisääntyvät
-Koneet eivät voi korvata työpaikkoja, joissa vaaditaan vaikkapa empatiakykyä vaan niille sopii analyyttiset työt
-Virtuaalitodellisuudesta on suuresti apua arkkitehtuurin mallintamisessa

# data[].attributes.body
- robotit ovat korvanneet ihmisen tekemää työtä jo esimerkiksi monilla mekaanisen tuotannon aloilla

- robotit eivät tule kokonaan viemään ihmisten työpaikkoja, vaan tulevat myös lisäämään niitä, vaikka korvaavatkin ihmisen töitä

- tekoäly/robotit pystyvät ajattelemaan ja oppimaan, mutta vain sen mukaan, miten se on ohjelmoitu

- roboteilta puuttuu kyky empaattisuuteen ja ihmisen henkiseen tukemiseen (esim. sairaanhoitajien työssä tarvitaan)

- robottien avulla voidaan helpottaa lääkärien työtä esim. sairauksien tunnistamisessa

-

# data[].attributes.body
-teknologia kehittyy koko ajan ja robotit voivat tehdä yhä tarkempia tehtäviä
-robotteja käytetään paljon mm. kulutustavaroiden myynti ja kuljetustehtävissä, toimistotöissä ja lääkärin töissä
-VR-todellisuutta käytetään rakennuksien suunnittelussa ja arkkitehtuurissa ja sillä alkaa olla suurempi osa muissakin suunnittelu tehtävissä
-tekoäly voi analysoida valtavan määrän tietoa ja tehdä analyysien pohjalta ennusteita
-robotteihin liittyviä kustannuksia on helpompi arvioida

# data[].attributes.body
-robotit nopeuttavat tuotteiden tuottamista.
-robotit pystyvät tekemään tarkempaa työtä joissain tehtävissä
-robotit korvaavat ihmiset joissain tehtävissä.
-robitiikka kuitenkin tuo uusia työaloja
-robotit voivat hoitaa fyysisiä töitä

# data[].attributes.body
- Töiden luonne muuttuu teknologian myötä
- Harvat alat häviävät kuitenkaan kokonaan
- Tekoäly on kehittynyt paljon ja se on saanut sensoreita, minkä avulla se pystyy tekemään paremmin erilaisia töitä
- Työpaikkoja tulee roboteista huolimatta lisää -> työnkuva muuttuu
- Tulevaisuudessa raskas raataminen robottien harteille
- Ihmisten työpaikat esim. tavaran kuljetuksessa ja toimistotöissä vähenevät

# data[].attributes.body
- Teknologian kehitys lisää tuottavuutta
- Roboteilla voidaan korvata työvoimaa, joka osittain vähentää työpaikkoja
- Teknologian lisääntyminen myös luo uusia työpaikkoja
- Robotiikka ja teknologia tulee olemaan suuri osa tuotantoa ja jopa palvelualoja, mutta ei pysty syrjäyttämään ihmisiä, sillä roboteilla ja koneilla ei ole kehittynyttä kommunikointitaitoa, tunteita tai empatiaa

# data[].attributes.body
Robotit voivat nyt jo korvata ihmisiä töissä ja robotit on jopa turvallisempia joissain paikoissa, kuten lentokoneen lentämisessä 80% on tapaturmista johtuu ihmisen tekemistä virheistä. Koneet ei pysty kylläkään lääkärin toimissa empaattisiin ja sympaattisiin puoliin.

# data[].attributes.body
Robotit korvaavat esimerkiksi paljon ruumillisia töitä sisältäviä

Kone ei voi korvata ihmisiä esimerkiksi empatiakyvyn takia

Liikenne on suurin kehitysvaihe tekoälylle

# data[].attributes.body
- robotit tulee syrjäyttäämään ihmisten työpaikkoja jossakin määrin.

- kuitenkaan kone ei voi korvata ihmisiä tietyissä töissä, koska koneet eivät ole empaattisia eikä niillä ole moraalia

- robotit voivat kuitenkin hoitoalalla tunnistaa sairauksia

# data[].attributes.body
- Robotisaation myötä työpaikat vähenee ja lisääntyy
- Robotteja käytetään tarkkoihin leikkauksiin
- Robotit tulee helpottamaan asiakaspalvelijoiden työtä
- Liikenteessä robotisaation pitäisi kehittyä enemmän
- Kulutustavaroiden myynti, tavaran kuljetus ja toimistoammatit, joissa työnkuva on toistuvaa ovat sellaisia työpaikkoja, jotka robottejen takia tulevat vähenemään huomattavasti.
- Koneet eivät pysty töihin, jossa tarvitaan paljon ihmisten kohtaamiseen ja hoitamiseen liittyviä asioita, kuten empatiakyky.

- Virtuaalitodellisuutta käytetään rakennusten arkkitehtuurin ja sisätilojen mallintamiseen.

# data[].attributes.body
- historian valossa on oletettavaa, että työpaikkoja tuo lisää (kokonaan uusilla aloilla)

- automatisoivat raskasta työtä → ihmiset luovaan työhön

- data merkitsee enemmän, kuin robotiikka, sillä tulevaisuudessa osataan tehdä paremmin, mutta data on aina tärkeintä (aka jos alotetaan mittaamaan aikaisemmin, saadaan parempi ymmärrys)

- humanoidiset robotit oletetaan pieneksi osaksi kehitystä (eli tiettyyn tarkoitukseen yksi kone vs yleistarkoitukseen tehty robotti)

- esim. sihteerit, myyjät, hyllytys yms yms muuttuvat tai katoavat osittain

- verrattavissa teollisee vallankumoukseen; lyhyellä aikavälillä vähentää työpaikkoja, mutta pitkällä välillä elintaso nousee

- eettiset ja moraaliset ongelmat ovat ihmisten käsisää (→ niitä aloja tuskin muutetaan paljoa)

- isoin osa varallisuudesta rakennetussa ympäristössä → VR-rakentaminen/suunnittelu iso bisnes

# data[].attributes.body
robotit korvaavat esimerkiksi sellaisia töitä jotka ovat paljon saman asian toistamista, mutta ne myös luovat paljon uusia työpaikkoja

robotit lisäävät ihmisten hyvinvointia pitkällä aikavälillä

# data[].attributes.body
Roboteilla voidaan korvata yksinkertaisia töitä

Robotit tekevät raskaat työt ja ihmiset keskittyvät luoviin töihin

Robotit tulevat vähentämään työpaikkoja mutta ei välttämättä kokonaan poista jotain ammattia

Koneet ei pysty eettiseen tai moraaliseen pohdintaa

Tulevaisuudessa ihmiset tarvitsevat enemmän koulutusta päästäkseen töihin

# data[].attributes.body
-          teknologian kehitys tuonut uusia työpaikkoja

-          työpaikat ovat erilaisia kuin ennen esim. ohjelmoija

-          robottien avulla voi tehdä leikkauksia

-          nopeuttaa asiakaspalvelua

-          ihmiset luovassa työssä, robotit tekevät rankat työt

# data[].attributes.body
- Monet työt ovat jo täysin robottien tekemiä.
- Robotiikan ansioista voi tulla lisää työpaikkoja ja toimialoja.
- Robotit voivat tehdä leikkauksia.
- Robotit automatisoivat asiakaspalvelua.
- Robotit voivat pistää tekemään raskasta, ei luovaa työtä.
- Liikenne on seuraava suuri kehitysvaihe tekoälylle.
- Datan keräys on hyvin tärkeää robotisoimisessa.
- Diagnosoivat alat voidaan korvata roboteilla.
- Koneet eivät kykene moraaliseen ja eettiseen pohdintaan tai ajatteluun.

# data[].attributes.body
- on jo yrityksiä, joissa käytetään pelkkiä robotteja

- vaikka robotit vievät työpaikkoja, jatkuvasti silti syntyy uusia ammatteja

- yleisesti helpompaa on määrittää robotti yhteen työhön, eikä monipuolisesti yleiskäyttöön

- vaikka palkkataso saattaa väliaikaisesti laskea, uskotaan että ihmisten hyvinvointi paranee silti pitkässä juoksussa

-robotit voivat automatisoida raskaita ja yksitoikkoisia ammatteja

# data[].attributes.body
Robotit voivat korvata ihmisiä yksinkertaisemmissa töissä.

Vaikka robotit korvaavat joitain töitä, niin tulevat ne luomaan uusia työpaikkoja.

Robotit tekevät raskaan työn, ja vapauttavat ihmisen luovaan työhön.

Alat, joihin robotit tulevat eniten vaikuttamaan on kulutustavaran myynti, tavaran kuljetus, toimisto työ, jossa tehdään hyvin yksinkertaista työtä, jossa tietoa vastaanotetaan, käsitellään ja lähetetään.

Digitalisaatio tulee vaatimaan tulevaisuudessa lisää koulutusta, sillä työpaikat, johon vaaditaan matalakoulutus tulevat vähenemään.

# data[].attributes.body
1. Teollisuuden osuus kasvanut aika tasaisesti vuosikymmeninä.
2. Palvelut suuressa osassa nykypäivänä
3. Alkutuotanto ja sekatyöläiset ovat hävinneet.

# data[].attributes.body
1. 1950-Luvulla alkutuotanto laski ja palvelut kasvoivat kaupungistumsien takia ja suuret ikäluokat syntyivät

2. 1960-luvulla kaikissa ammateissa oli melkein saman verran työntekijöitä

3. Suomessa tuottaminen on vähentynyt, koska suomessa on kallista tuottaa raaka-aineita

# data[].attributes.body
Teollisuuden osuus on pysynyt tasaisena 1950-luvusta asti.

Palveluiden määrä on noussut pääelinkeinoksi.

Alkutuotannon osuus on pudonnut palveluiden osuuden noustessa.

# data[].attributes.body
- alkutuotanto on vähentynyt  eniten 70-luvun jälkeen

- teollisuus ja rakentaminen pysynyt aika samana 50-luvulta lähtien

- sekatyöläisyys nykyään hyvin vähäistä

# data[].attributes.body
1. 1940-50 -luvuilla alkutuotanto lähti kovaan laskuun
2. 1950-luvulta lähtien tuotanto on pysynyt aika tasaisena
3. 2010-luvulla alkutuotannon osuus on hyvin pieni, johtuen esim. koneiden kehityksen ansiosta

# data[].attributes.body
Palveluelinkeinojen määrä on kasvanut 1940-luvulta lähtien

40-luvulta alkutuotannon osuus elinkeinoista on lähtenyt huimaan laskuun.

Teollisuuden ja rakentamisen osuudessa elinkeinoissa on ollut hieman kasvua 40-luvulta lähtien.

# data[].attributes.body
1. Alkutuotanto on pudonnut pääelinkeinona teollistumisen myötä.
2. Teollistumisen takia palveluita on pystytty tuottamaan tehokkaammin, jonka takia se on kehittynyt pääelinkeinoksi.
3. Teollistumisen myötä koneet kehittyi, joten myös jalostus on lisääntynyt.

# data[].attributes.body
- 1940-luvun jälkeen alkutuotannon määrässä on alkanut tapahtumaan jyrkempää laskua

- teollisuuden ja rakentamisen osuus on kasvanut tasaisesti

- 1960-luvulla elinkeinorakenne on melko tasainen

# data[].attributes.body
Suurin muutos noin suurin piirtein alkoi toisen maailmansodan alussa, kun teollisuus alkoi nousta (sotaan tarvittiin eri asioita teollisuudesta). Toisen maailmansodan jälkeen sekä palvelut että teollisuus nousivat huomattavasti (sotakorvaukset).Teollisuuden osuus vakautui tänä aikana, mutta palveluiden osuus alkoi nousta ja alkutuotannon osuus laskea. Tämä johtui siitä, että elintason noustessa palveluidden kysyntä kasvoi ja parempien tuotantomenetelmien ja ulkomaankaupan ansiosta alkutuotantoon ei tarvittu niin paljoa työvoimaa tyydyttämään kansan tarpeita.

# data[].attributes.body
alkutuotannossa työskentelevien osuus on pienentynyt 1900-luvun alusta tähän päivään

palvelussa työskentelevien osuus on kasvanut tasaisesti samalla ajanjaksolla

sekatyöläisten osuus on nykyään lähes olematon, kun vielä 100 vuotta sitten sekatyöläisten osuus oli useampi prosentti

# data[].attributes.body
Viivi
1. alkutuotanto vähentynyt paljon 1900-luvulta
2. teollisuus lisääntynyt vähitellen, tasaisesti
3. muut elineinot kadonneet melkein kokonaan, palvelut ottaneet vallan siitä.

# data[].attributes.body
Alkutuotanto jää aikalailla kokonaan pois, vaikka oli 1900-luvun alussa suurin osuus.

Palvelut ottaa yli puolet tuotannosta nykyään.

Teollisuus ja rakentaminen kasvaa 50-luvulla ja pysyy siitä lähtien aika samana.

# data[].attributes.body
-teollisuus ja rakentaminen on pysynyt suhteellisen tasaisena

-1960 kaikissa ammateissa oli suhteellisesti saman verran henkilöitä

-1960 jälkeen palvelu ammateissa olevien määrä on alkanut lisääntyä ja alkutuotannon ammateissa vähemmän ihmisiä

# data[].attributes.body
1. alkutuotanto pääelinkeinona on vaihtunut palveluihin
2. teollisuuden osuus kasvanut tasaisesti

3. sekatyöläisiä ei oikeastaan ole enää

# data[].attributes.body
Huomattiin, että 1900-1920 alkutuotanto oli vähän nousussa, mutta 1930 jälkeen alkutuotanto alkoi vähitellen romahtamaan. Romahduksen syynä oli toinen maailmansota 1940.

Mutta palveluitten suosio alkoi nousta 1940 jälkeen, koska kysyntä lisääntyi sodan jälkeisistä asioista .

Teollisuus nousi väestön kasvamisen takia.

Sekatyöläisiä ei juurikaan enää ole

# data[].attributes.body
xxxxx

# data[].attributes.body
1. Alkutuotannon määrä elinkeinona on vähentynyt 1900-luvusta nykypäivään.

2. Nykypäivänä suurin harjotettu elinkeino ovat palveluelinkeinot.

3. Jalostuselinkeinon määrä on myös kasvanut 1900-luvusta nykypäivään.