# data[].attributes.body
Mitt arbeid xd

# data[].attributes.body
Sammfunnsfag
- SV 7mandater
- AP 55mandater
- SP 10mandater
- MDG 1mandater
- V 9mandater
- H 48mandater
- FRP 29mandater

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Parlamentarismen fikk sitt gjennombrudd i Norge i 1884, men først i februar 2007 ble styresettet grunnlovsfestet. Da kom sentrale parlamentariske prinsipper inn i Grunnloven. Eksempler er:

Regjeringens opplysningsplikt overfor Stortinget.

Regjeringens plikt til å søke avskjed etter mistillitsvotum.

Før 2007 bygget parlamentarismen på sedvane. Konstitusjonell sedvanerett er regler som til stadighet har vært fulgt, slik at de etter hvert er blitt oppfattet som rettslig forpliktende.
Les om parlamentarismens historie.
Negativ parlamentarisme

I Norge praktiserer vi såkalt negativ parlamentarisme: Regjeringen sitter til den blir felt av Stortinget. Regjeringen kan også selv velge å gå av etter å ha fått redusert støtte etter et stortingsvalg.

Les mer om stortingsvalg.

Enkelte har tatt til orde for å innføre en ordning med innsettingsvedtak, såkalt investitur. Da må et flertall i parlamentet erklære tillit til regjeringen før den tiltrer. Dette har imidlertid ikke fått gjennomslag.

Mistillitsforslag og kabinettsspørsmål

Både Stortinget og regjeringen har pressmidler som kan benyttes overfor den andre parten. Stortinget kan fremme mistillitsforslag mot regjeringen, mens regjeringen kan stille kabinettsspørsmål overfor Stortinget. Disse politiske virkemidlene benyttes sjelden, men er potensielle pressmidler.

Mistillitsforslag fremmes av og for Stortinget. Dersom det blir vedtatt, innebærer det et mistillitsvotum; en uttalelse der stortingsflertallet uttrykker mistillit til regjeringen eller til en statsråd, som dermed må gå av. Dersom én enkelt statsråd får et mistillitsvotum mot seg, kan regjeringen velge å stille seg solidarisk med denne, i så fall går hele regjeringen av ved tapt votum. Den siste regjeringen som måtte gå av på grunn av mistillit, var Gerhardsen-regjeringen i 1963. Regjeringen ble felt som følge av Kings Bay-ulykken på Svalbard.

Les mer om Kings Bay-saken.

Hvis en regjering stiller kabinettsspørsmål på en sak, betyr det at den vil gå av dersom stortingsvedtaket går imot regjeringen. Sagt på en annen måte prøver regjeringen å presse Stortinget til å vedta regjeringens forslag. Det skjedde sist i 2000, da Bondevik I-regjeringen ble felt på et kabinettsspørsmål om gasskraftutbygging. Kabinettsspørsmålet ble nedstemt og regjeringen måtte derfor gå av.

Se oversikt over mistillitsforslag og kabinettsspørsmål.

Flertallsparlamentarisme og kontroll

Forrige regjering, Stoltenberg II, hadde flertall på Stortinget. Samarbeidet mellom Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet holdt i to hele stortingsperioder, og regjeringen satt trygt helt til den gikk av etter valgnederlag i 2013.

En flertallssituasjon innebærer i praksis at regjeringens posisjon styrkes i forhold til Stortinget. Det betyr imidlertid ikke at Stortinget ikke har makt. En av Stortingets viktigste oppgaver er å kontrollere regjeringen, og det skjer uavhengig av om regjeringen har flertall eller ikke.

Stortinget utfører kontroll på mange forskjellige måter og gjennom ulike kontrollorganer:

kontroll- og konstitusjonskomiteen

åpne kontrollhøringer

spørsmål

riksrett

eksterne kontrollorganer

parlamentariske granskingskommisjoner

Les mer om kontrollvirksomheten.

Historien viser dessuten at flertallsregjeringer i stor grad lytter til opposisjonen. Selv om Arbeiderpartiet hadde rent flertall på Stortinget fra 1945 til 1961, fikk opposisjonen endret flere av regjeringens forslag. Einar Gerhardsen skrev følgende i boken "I medgang og motgang. Erindringer 1955-65" (Tiden Norsk Forlag 1972, side 60):

"Som regel vil Stortinget, både av politiske og praktiske grunner, i store trekk følge regjeringens opplegg. Dette betyr ikke at Stortinget har liten reell innflytelse. De som tror det, tar feil. Enhver regjering vil... måtte tenke på Stortinget og dets holdning.".

Ikke oppløsningsrett

Mindretallsregjeringer står alltid i fare for å møte motstand i parlamentet, og parlamentet kan komme til å stille mistillitsforslag mot regjeringen.

I de fleste land med parlamentarisk styresett har regjeringen rett til å oppløse parlamentet og skrive ut nyvalg. Dersom det er konflikt mellom regjeringen og parlamentet, kan dette være et virkemiddel regjeringen benytter, med håp om at det nye parlamentet skal gi regjeringen mer støtte.

En annen variant er å la parlamentet, eller regjeringen med samtykke fra parlamentet, ha oppløsningsrett. I Norge har hverken regjeringen eller Stortinget slik oppløsningsrett. Stortingets sammensetning endres kun ved stortingsvalg hvert fjerde år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Parlamentarismen fikk sitt gjennombrudd i Norge i 1884, men først i februar 2007 ble styresettet grunnlovsfestet. Da kom sentrale parlamentariske prinsipper inn i Grunnloven. Eksempler er: Regjeringens opplysningsplikt overfor Stortinget. Regjeringens plikt til å søke avskjed etter mistillitsvotum. Før 2007 bygget parlamentarismen på sedvane.

# data[].attributes.body
Noen ekstra om du er interessert

# data[].attributes.attachment_link.description
Hva vet du om Stortinget? Se humoristiske informasjonsfilmer med Bård Tufte Johansen i hovedrollen som den fiktive representanten Børge Vegheim.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Se filmen på Vimeo
Skoleoppgaver til filmen

1. Børge er medlem av flere stortingskomiteer. Gå inn på nettsiden til en av disse komiteene. Finn tre saker komiteen har behandlet, og presenter disse for klassen.

2. Som du ser i filmen, sitter representantene fylkesvis i salen. Se oversikten over representantenes plassering i salen, og finn representantene fra ditt fylke. Velg én av representantene. Les biografien til representanten, og lag en presentasjon av han/henne. Fremfør for klassen.

3. Børge er medlem av en internasjonal delegasjon. Les mer om delegasjonene på Stortingets nettsider. Velg deg ut én delegasjon, og skriv en liten presentasjon av denne.

4. Børge snakker med lobbyister. Finn ut mer om lobbyisme. Del klassen inn i to grupper. Den ene gruppen skal argumentere for at lobbyister skader demokratiet. Den andre gruppen skal argumentere for det motsatte synet - at lobbyister styrker demokratiet.

5. Børge er opptatt av å holde kontakt med velgerne. Velg en stortingsrepresentant fra ditt fylke, og undersøk hvordan hun/han opprettholder kontakten med velgerne - for eksempel via leserbrev, nettmøter, personlig kontakt etc.

6. Børge forsøker å snike seg med på et partigruppemøte, med lite hell. Finn ut hvilke partier som er representert på Stortinget, og nevn navnet på den parlamentariske lederen i hvert parti.

7. Børge stilte spørsmål i spørretimen. Forklar forskjellen på muntlig spørretime og ordinær spørretime.

Les de siste besvarte spørretimespørsmålene. Hva spurte representantene om?

Les et av spørsmålene fra den muntlige eller ordinære spørretimen, og analyser statsrådens svar. Synes du at han/hun svarer på spørsmålet på en god måte?

8. Arranger en spørretime i klassen, der noen er statsråder som svarer, og noen er representanter som spør. Pass på at spørsmålene ligger innenfor statsrådenes ansvarsområder!

Her kan du lese om hva en stortingsrepresentant gjør og her kan du se flere undervisningsfilmer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Film om en stortingsrepresentants hverdag

# data[].attributes.attachment_link.description
Se filmen på Vimeo 1. Børge er medlem av flere stortingskomiteer. Gå inn på nettsiden til en av disse komiteene. Finn tre saker komiteen har behandlet, og presenter disse for klassen. 2. Som du ser i filmen, sitter representantene fylkesvis i salen. Se oversikten over representantenes plassering i salen, og finn representantene fra ditt fylke.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvordan velges Stortinget? Kan jeg stemme hvis jeg bare er 17 år? Og hvorfor har noen fylker fire stortingsrepresentanter og andre nesten tjue? Finn svarene i denne animasjonsfilmen og test kunnskapene i en skreddersydd quiz.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan velges Stortinget? Kan jeg stemme hvis jeg bare er 17 år? Og hvorfor har noen fylker fire stortingsrepresentanter og andre nesten tjue? Finn svarene i denne animasjonsfilmen og test kunnskapene i en skreddersydd quiz.

# data[].attributes.attachment_link.description
Etter grunnlova av 1814 er Noreg eit monarki der makta er delt mellom tre statsmakter: lovgjevings- og løyvingsmakta (Stortinget), iverksetjings- eller utøvingsmakta (regjeringa) og domsmakta (domstolane).

# data[].attributes.body
Lag et sammendrag/tankekart eller tegning over hvordan stortinget er organisert og oversikt over oppgavene Stortinget har.

Bruk nettsiden til Stortinget og finn ut hva som skjer på Stortinget denne uken.

Hva betyr begrepene forholdstallsvalg og sperregrense.

Oppgaver Regjering

Lag et sammendrag/tankekart eller tegning over Regjeringens oppbygning (ettpartiregjering, koalisjonsregjering, mindretallsregjering og flertallsregjering, departementer og direktorater osv) og hvilke oppgaver regjeringen har.

Bruk Internett og finn ut hvilke saker Regjeringen er opptatt av nå?

Oppgave regjering og Storting

Lag et sammendrag/tankekart eller en tegning om sammenhengen (maktfordelingen) mellom regjering og Storting.

Finn ut hva disse begrepene innebærer: mistillitsforslag, spørretimen, kabinettsspørsmål.

Under finner du link til Stortingets hjemmeside, og til høyre ligger filmer som er aktuelle for spørsmålene. Finn øreklokker og se dem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Stortinget.no inneholder snarvei til saker, aktuelle nyhetssaker, oversikt over møter og høringer og informasjon om stortingsrepresentantene.

# data[].attributes.body
Ann-Helen Vennestrøm

# data[].attributes.body
Amalie Egeland