# data[].attributes.body
La guerra de Vietnam va ser un dels primers conflictes sense precedents que, per les implicacions polítiques del seu desenvolupament, va involucrar a tot el món. Va tenir un impacte significatiu en les economies dels països participants, en el medi ambient i fins i tot en temes socials, provocant moviments pecifistes en diferents territoris.
Es calcula que a la contesa que van morir més de 1.200.000 soldats tant d'EEUU, Vietnam i altres països com Corea del sud. I d'altres que van quedar paraplègics, amb discapacitats o transtorns mentals a causa de la guerra. A més, molts milions de civils van perdre la vida durant els anys que va durar la guerra.
Més d'un milió de persones va fugir entre el 1975 i el 1989 de Vietnam.

# data[].attributes.headline
Invasió d'Ungría per part de la URSS (1956)

# data[].attributes.subject
Invasió d'Ungría per part de la URSS (1956)

# data[].attributes.body
El 23 d'Octubre de 1956 té lloc un aixecament militar en aquest país: part de l'exèrcit co·loca al capdevant del govern a Inre Nagy i aquest decideix abandonar el pacte de Varsòvia, fet que va col·locar a Hongría en el camp dels països neutralistes, independents de l'Unió Soviètica. D'aquesta manera la URSS va perillar les seves posicions a Europa Central. Anb aquestes consideracions, la Unió Soviética, amb les tropes del Pacte de Varsóvia, decideix envair Hongría el 4 de novembre; la conseqüència inmediata es la recrudeséncia de la Guerra Freda. A l'ONU es condemna la invasió i s'exigeis inútilment la retirada russa d'Hongría.

# data[].attributes.body
El moviment de protesta i disturbis dels àrabs contra la partició es va estendre ràpidament per Palestina. Alhora, amb la retirada dels britànics d'algunes zones, va esclatar l'enfrontament entre àrabs palestins i sionistes pel control d'aquestes. La major capacitat militar jueva, tant en nombre d'homes com en organització i en armament, aviat va donar la superioritat al naixent exèrcit sionista i a les seves forces militars paral·leles.

# data[].attributes.body
Els anomenats "desembarco de Bahía Cochinos", que va ser celebrada el 17 d'abril de 1961, per un grup d'exiliats cubans amb armes facilitades pels Estats Units, va acabar en fracàs per ser ràpidament fressat tropes anti-Castro per les forces del govern revolucionari el gener de 1962, sota la pressió del govern dels Estats Units, l'organització dels Estats americans (OEA) expulsat de Cuba del cos i Castro va respondre amb la proclamació del seu enfrontament contra total L'imperialisme dels EUA. Khrusxov va aprofitar la situació per enfortir la posició del bloc soviètic a Amèrica Llatina, una regió considerada pels Estats Units com la zona de seguretat de prioritat, especialment en el cas de l'illa territori de Cuba, situat a 240 quilòmetres de l'estat de Florida.

# data[].attributes.headline
Primavera de Praga (5 de gener de 1968 fins al 20 d'agost del mateix any) 

# data[].attributes.subject
Primavera de Praga (5 de gener de 1968 fins al 20 d'agost del mateix any) 

# data[].attributes.body
La pujada al poder de Khrushchev havia estat una mena de "relax" del control soviètic exercida sobre els seus satèl lits. Cada país havien adoptat polítiques econòmiques més en consonància amb la realitat del seu territori i, al mateix temps, permet el desenvolupament dels corrents socials independents del règim. L'Europa Oriental respira un clima de llibertat política i social més gran, però va ser a Txecoslovàquia, on més arribà en la transició a un estat democràtic amb l'impuls de les decisions polítiques concretes. El 1968 va ser elegit President de la festa Alexander Dubcek comunista txecoslovac. Aquest President va prendre mesures com la proclamació de la llibertat de la premsa i l'autorització de les organitzacions polítiques no comunistes, destacant les seves intencions de democratització del règim. La nova línia del govern va ser rebuda amb entusiasme per la població txec.

# data[].attributes.body
El 5 de juny de 1967, es va separar de la guerra dels sis dies. Des d'aleshores, Israel va patir la gran possibilitat d'aniquilació per Egipte, Jordània i Síria. Del 5 al 10 de juny, Israel davant una coalició de 4 països àrabs: Egipte, Jordània, Síria i Iraq. Dos mesos abans d'esclatar la guerra, Israel va començar a veure com s'intensifica l'amenaça sirio-egipcia: el 7 d'abril, un incident fronterer israel-Síria generat una batalla aèria més del Golan, on sis MIG-21 sirià avions van ser abatut sobre el mar de Galilea. Durant els mesos d'abril i maig, la situació concentrat amb Egipte, que havia signat un tractat de defensa amb Síria. Aquest conjunt de les tensions eruptaron el 22 de maig, quan el President egipci va decidir prohibir vasos israelians entrant en l'estret de Tiran; que per Israel era un motiu de guerra. La idea d'un imminent atac egipci, Israel va prendre la iniciativa i va començar aquesta guerra preventiva.