# data[].attributes.body
oli kirjailija, toimittaja ja lisäksi häntä pidetään Suomen kansallisrunoilijana.
Runebergin päivä on vakiintunut liputuspäivä, jota vietetään 5.2.

Runebergin tunnetuin teos on Vänrikki Stoolin tarinat. Hän on myös sanoittanut Maamme–laulun.

Runebergin päivän perinteisiin kuuluvat Runebergin tortut, jonka reseptin uskotaan olevan hänen vaimonsa kehittämä. Runebergin torttu on mantelilla ja rommilla tai punssilla maustettu leivos. Kotikokit voivat leipoa niitä myös ilman alkoholiia

# data[].attributes.body
Johan Vilhelm Snellman oli suomalaismielinen filosofi, kirjailija ja sanomalehtimies. Hän korosti suomen kielen asemaa ja oman rahan saamista Suomelle.

J.V.Snellman 1806-81

filosofi, valtiomies, lehtimies, senaattori

edisti suomen kielen asemaa

Snellmanin päivä on vakiintunut liputuspäivä

# data[].attributes.body
Toukokuun yhdeksäntenä vietetään kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa Eurooppa-päivää. Siitä onkin tullut Euroopan unionin kokonaisuutta kuvaava symboli yhdessä yhtenäisen rahan (euron), lipun ja hymnin kanssa.

Eurooppa-päivän tapahtumat ja juhlatilaisuudet tuovat unionin tutummaksi ja niiden tarkoitus on lähentää unionin kansoja toisiinsa. Päivän tarkoituksena on esitellä Euroopan unionin toimintaa, antaa tietoa jäsenvaltioista ja esitellä EU:n luomia yhteistyömahdollisuuksia keväisen juhlapäivän merkeissä.

Toukokuun yhdeksäntenä vuonna 1950 Ranskan ulkoministeri Robert Schuman teki ehdotuksen yhtenäisen Euroopan luomisesta. Tästä Schumanin julistuksesta alkoi nykyisen Euroopan unionin kehitys.

# data[].attributes.body
Päivämäärä: Toukokuun 2. sunnuntai.
Vuonna 2017: 14.5.
Liputus: virallinen liputuspäivä
Juhlittu: Suomessa vuodesta 1918 lähtien

Äitienpäivää vietetään Suomessa aina tuokokuun 2. sunnuntaina kaikkien äitien kunniaksi.

Perinteisiin tapoihin kuuluu äidin hemmottelu esimerkiksi valmistamalla aamiainen ja tuomalla se vuoteeseen, äitienpäivälahjat sekä usein myös lasten tekemät äitienpäiväkortit.

Suomessa on myös tapana, että äitienpäivänä presidentti palkitsee kasvattajina ansioituneita äitejä. Vuonna 2012 palkittuja äitejä oli 33 kappaletta ja heille ojennettiin Valkoisen Ruusun Ritarikunnan ensimmäisen luokan mitalit.

# data[].attributes.body
Kansallinen veteraanipäivä

Valtioneuvosto teki huhtikuussa 1986 päätöksen huhtikuun 27. päivän nimeämisestä kansalliseksi veteraanipäiväksi ja määräsi toimeenpantavaksi yleisen liputuksen vuosittain kyseisenä päivänä. Ensimmäistä veteraanipäivää vietettiin vuonna 1987 itsenäisen Suomen täyttäessä 70 vuotta. Seuraavana vuonna valtioneuvosto päätti, että kansallista veteraanipäivää vietetään jatkossa vuosittain. Veteraanipäivän ohjelmaan ovat sen jälkeen kuuluneet valtakunnallinen pääjuhla ja lukuisa määrä paikallisia juhlatilaisuuksia.

Uuden, veteraanien työn arvostusta osoittavan juhlapäivän syntymiseen olivat keskeisesti vaikuttamassa silloinen pääministeri Kalevi Sorsa sekä veteraanijärjestöt, jotka katsoivat, että Lapin sodan ja samalla Suomea koskeneitten toisen maailmansodan sotatoimien päättyminen 27.4. (1945) olisi sopiva ajankohta veteraanipäivälle.

Laajemmin kansallisen veteraanipäivän taustoista ja vietosta kerrotaan oheisessa Markku Honkasalon kirjoittamassa ja kansallisen veteraanipäivän valtakunnallisen päätoimikunnan vuonna 2007 julkaisemassa kirjassa ”Sotiemme veteraanien päivä”. Kirjan sisällysluettelon otsikot toimivat hyperlinkkeinä.

# data[].attributes.headline
9.4. Mikael Agricolan päivä, suomen kielen päivä

# data[].attributes.subject
9.4. Mikael Agricolan päivä, suomen kielen päivä

# data[].attributes.body
Mikael Agricolan päivää eli suomen kielen päivää vietetään Suomessa 9. huhtikuuta. Kyseessä on vakiintunut liputuspäivä[1]. Päivää vietetään Mikael Agricolan kuolinpäivänä, vaikka yleensä henkilön kunniaksi liputetaan tämän syntymäpäivänä. Syynä tähän on se, että Agricolan tarkka syntymäaika ei ole tiedossa. Mikael Agricolan päivä tuli kalenteriin vuonna 1960[2], ja vuodesta 1980 lähtien se on merkitty myös liputuspäiväksi, jollaiseksi se olikin jo vakiintunut. Vuonna 1978 Agricolan päivä sai lisämääreen suomen kielen päivä. [3]

Agricola loi suomen kirjakielen muun muassa kirjoittamalla Abckirian (1543) ja suomentamalla Uuden testamentin (Se Wsi Testamenti, 1548).[3]

9. huhtikuuta on myös Kalevalan koonneen Elias Lönnrotin syntymäpäivä[1][2].

Agricolan kunniaksi kehitettiin vuonna 2014 Agricola-leivos, joka julkistettiin Agricolan päivänä 2014. Leivoksen suunnittelukilpailun järjesti Suomen pipliaseura.[4]

# data[].attributes.headline
19.3. Minna Canthin päivä, tasa-arvon päivä

# data[].attributes.subject
19.3. Minna Canthin päivä, tasa-arvon päivä

# data[].attributes.body
Minna Canth (1844–1897) oli suomalainen kirjailija ja yhteiskunnallinen vaikuttaja. Canthin elämäntyö on vaikuttanut suuresti Suomen kehittymiseen tasa-arvon ja koulutuksen edelläkävijämaaksi. Hän on ainoa suomalaisnainen, jolla on oma liputuspäivä.

# data[].attributes.headline
6.7. Eino Leinon päivä, runon ja suven päivä

# data[].attributes.subject
6.7. Eino Leinon päivä, runon ja suven päivä

# data[].attributes.body
Heinäkuun 6. päivä vietetään Eino Leinon ja runon ja suven päivää. Se on myös vakiintunut liputuspäivä. Eino Leinon päivää vietetään runoilija Eino Leinon syntymäpäivänä 6. heinäkuuta. Se on ollut vuodesta 1992 vakiintunut liputuspäivä, jota vietetään runon ja suven päivänä.

Aloite runon ja suven päivästä on peräisin Veikko Sinisalolta.[1] Hän ehdotti sitä vuonna 1991 kulttuuriministerille Tytti Isohookana-Asunmaalle. Ministeri innostui asiasta ja 6.7.1992 hän julisti Sana ja sävel -tapahtumassa Kajaanissa Eino Leinon syntymäpäivän runon ja suven päiväksi. Kalenteriin[2] päivä pääsi vuonna 1998, kun sitä ehdotti kokkolalainen kirjallisuuden harrastaja Elvi Löhönen. [3]

# data[].attributes.headline
10.10. Aleksis Kiven päivä, suomalaisen kirjallisuuden päivä

# data[].attributes.subject
10.10. Aleksis Kiven päivä, suomalaisen kirjallisuuden päivä

# data[].attributes.body
Aleksis Kivi oli ensimmäinen suomalainen ammattikirjailija ja suomalaisen kirjallisuuden uranuurtaja. Hän uudisti suomalaista proosaa, draamaa ja lyriikkaa teoksillaan, joista tunnetuimpia ovat Seitsemän veljestä ja Nummisuutarit. Kiven syntymäpäivä on vakiintunut liputuspäivä.

# data[].attributes.headline
8.12. Jean Sibeliuksen päivä, suomalaisen musiikin päivä

# data[].attributes.subject
8.12. Jean Sibeliuksen päivä, suomalaisen musiikin päivä

# data[].attributes.body
Jean Sibelius (1865–1957) on Suomen kansallissäveltäjä. Hän on myös kansainvälisesti tunnetuin ja arvostetuin säveltäjämme. Suomalaisen musiikin päivää vietetään Sibeliuksen syntymäpäivänä 8.12.

Merkillistä, että musiikille aina yritetään hakea selityksiä. Itse asiassa sävellys on sieluntila, jota ei voi ilmaista muuten kuin sävelin. Nyt se tulikin oikein hyvin sanotuksi. Sitähän se juuri on. Sieluntila, jota ei voi ilmaista muulla tavoin.

(Santeri Levas: Järvenpään mestari)

Kansallissäveltäjä ja suuri sinfonikko

Johan Christian Julius Sibelius syntyi Hämeenlinnassa musiikkia harrastavaan ruotsinkieliseen perheeseen. Alunperin hänen aikomuksensa oli ryhtyä lukemaan lakia, mutta musiikki vei mennessään. Niinpä hän alkoi opiskella Helsingin musiikkiopistossa (nykyisessä Sibelius-akatemiassa) säveltäjä Martin Wegeliuksen johdolla.

Nimi Jean juontaa juurensa Sibeliuksen sedän, myöskin Johan Sibeliuksen, jäämistöön. Sibelius alkoi käyttää opiskeluvuosinaan sedältään jääneitä käyntikortteja, joissa nimi oli silloisen muodin mukaisesti kirjoitettu ranskalaisittain Jean.

1880-luvun loppupuoli merkitsi Sibeliukselle myös elinikäisen ystäväpiirin muodostumista eri alojen taiteilijoiden, kuten Akseli Gallen-Kallelan, Eero Järnefeltin ja Eino Leinon, kanssa.

Helsingin jälkeen opinnot jatkuivat mm. Wienissä, jossa Sibelius tutustui moniin aikansa tunnettuihin säveltäjiin. Etäisyys kotimaasta herätti myös suuren kiinnostuksen suomalaista kulttuuria ja perinnettä kohtaan. Vuonna 1892 kantaesityksensä saikin Kullervo-sinfonia, joka oli Sibeliuksen uran läpimurto. Samana vuonna hän meni naimisiin Eero Järnefeltin siskon Aino Järnefeltin kanssa.

Suomalaiset kaipasivat kansallistunnon vahvistusta etenkin Venäjän keisarin antaman manifestin jälkeen helmikuussa 1899. Autonomiaa kaventava säädös tulkittiin sortotoimeksi Suomen itsehallintoa kohtaan. Sibeliuksen isänmaallinen musiikki, erityisesti vuonna 1900 sävelletty Finlandia, vastasi tähän tarpeeseen. Sibeliuksesta tulikin lähes kansallissankari.

1904 Sibelius muutti Tuusulanjärvelle uuteen kotiin, joka nimettiin Sibeliuksen puolison mukaan Ainolaksi. Näin Sibeliuksesta tuli osa Tuusulanjärven taiteilijayhteisöä, johon kuuluivat monet Helsingin opiskeluaikojen ystäväpiirin jäsenistä.

Sibeliuksen sävellystyön tuottoisimmat vuodet ajoittuvat 1900–1930-luvuille. Ikuiseksi arvoitukseksi on jäänyt kahdeksas sinfonia, jonka Sibeliuksen uskotaan polttaneen. Sen sisällöstä, kohtalosta ja keskeneräisyydestä ei ole koskaan saatu varmuutta.

Kansainvälisesti arvostettu säveltäjä menehtyi aivoverenvuotoon vuonna 1957 ja hänet haudattiin Ainolaan. Talo on toiminut museona vuodesta 1974.

# data[].attributes.headline
12.11.Isänpäivä  Päivämäärä: vaihtelee. Marraskuun 2. sunnuntai.Vuonna 2017: 12.11.Liputus: ei virallinen, mutta vakiintunut liputuspäiväJuhlittu: Suomessa 1970-luvun alusta lähtienIsänpäivää vietetään Suomessa kaikkien isien kunniaksi marraskuun toisena sunnuntaina. Vuonna 2017 isänpäivää vietetään siis sunnuntaina 12.11.

# data[].attributes.subject
12.11.Isänpäivä  Päivämäärä: vaihtelee. Marraskuun 2. sunnuntai.Vuonna 2017: 12.11.Liputus: ei virallinen, mutta vakiintunut liputuspäiväJuhlittu: Suomessa 1970-luvun alusta lähtienIsänpäivää vietetään Suomessa kaikkien isien kunniaksi marraskuun toisena sunnuntaina. Vuonna 2017 isänpäivää vietetään siis sunnuntaina 12.11.

# data[].attributes.headline
KynttilänpäiväKynttilänpäivää vietetään  2.2.–8.2. välisenä sunnuntaina.  Jos laskiaissunnuntai osuu samaksi päiväksi, siirtyy kynttilänpäivä viikkoa aikaisemmaksi.

# data[].attributes.subject
KynttilänpäiväKynttilänpäivää vietetään  2.2.–8.2. välisenä sunnuntaina.  Jos laskiaissunnuntai osuu samaksi päiväksi, siirtyy kynttilänpäivä viikkoa aikaisemmaksi.

# data[].attributes.body
Ystävänpäivä on mahdollisesti saanut alkunsa antiikin Rooman Lupercalia-juhlasta, jota vietettiin 15. helmikuuta.[2][3] Juhlalla kunnioitettiin Junoa, roomalaista naisten ja avioliiton jumalatarta, sekä Pania, luonnon jumalaa. Nuoret miehet kokoontuivat Palatinus-kukkulalla olevaan luolaan ja uhrasivat vuohia ja koiran. Juhlan jälkeen nuoret miehet kulkivat ympäriinsä vuohennahkoihin pukeutuneina ja läiskivät vastaantulijoita vuohennahkaisilla remmeilläYstävänpäivä on useissa maissa 14. helmikuuta vietettävä juhlapäivä. Ystävänpäivänä ystäviä muistetaan ystävänpäiväkorteilla tai muilla tervehdyksillä.[1]

# data[].attributes.headline
Unikeonpäivä 27.7.Legendan mukaan seitsemän kristittyä nuorukaista pakeni keisari Deciuksen vainoja luolaan, jossa he nukkuivat lähes 200 vuotta. Unikeonpäivä on merkitty ensimmäisiin suomenkielisiin kalentereihin vuonna 1705.

# data[].attributes.subject
Unikeonpäivä 27.7.Legendan mukaan seitsemän kristittyä nuorukaista pakeni keisari Deciuksen vainoja luolaan, jossa he nukkuivat lähes 200 vuotta. Unikeonpäivä on merkitty ensimmäisiin suomenkielisiin kalentereihin vuonna 1705.

# data[].attributes.headline
Vainojen uhrien muistopäivä 27.1.Vainojen uhrien muistopäivä on merkitty almanakkaan vuodesta 2002 alkaen. Sen päivämäärä on Auschwitzin keskitysleirin vapautuksen päivä.

# data[].attributes.subject
Vainojen uhrien muistopäivä 27.1.Vainojen uhrien muistopäivä on merkitty almanakkaan vuodesta 2002 alkaen. Sen päivämäärä on Auschwitzin keskitysleirin vapautuksen päivä.

# data[].attributes.headline
Saamelaisten kansallispäivä 6.2.Saamelaisten kansallispäivän päivämäärä on peräisin vuodelta 1917, jolloin Norjan ja Ruotsin saamelaiset pitivät ensimmäisen yhteisen kokouksen Trondheimissä. Päivä otettiin kalentereihin vuodesta 2004 alkaen

# data[].attributes.subject
Saamelaisten kansallispäivä 6.2.Saamelaisten kansallispäivän päivämäärä on peräisin vuodelta 1917, jolloin Norjan ja Ruotsin saamelaiset pitivät ensimmäisen yhteisen kokouksen Trondheimissä. Päivä otettiin kalentereihin vuodesta 2004 alkaen

# data[].attributes.headline
Uudenvuodenpäivä 1.1.Tammikuun 1. päivä tuli vuoden ensimmäiseksi päiväksi alkujaan roomalaisilla vuonna 153 ennen ajanlaskun alkua. Ruotsi-Suomessa vuoden alku siirtyi vuonna 1559 tammikuun alkuun, kun tilikauden alku määrättiin tammikuun 1. päiväksi. Uudenvuodenpäivä on kirkollinen juhlapäivä.

# data[].attributes.subject
Uudenvuodenpäivä 1.1.Tammikuun 1. päivä tuli vuoden ensimmäiseksi päiväksi alkujaan roomalaisilla vuonna 153 ennen ajanlaskun alkua. Ruotsi-Suomessa vuoden alku siirtyi vuonna 1559 tammikuun alkuun, kun tilikauden alku määrättiin tammikuun 1. päiväksi. Uudenvuodenpäivä on kirkollinen juhlapäivä.

# data[].attributes.body
Laskiaissunnuntaita vietetään 7 viikkoa ennen pääsiäistä. Nimensä päivä on saanut joko paaston alkamisesta eli paastoon laskeutumisesta tai paastopäivien laskemisen alkamisesta.LaskiaistiistaiLaskiaistiistai on laskiaissunnuntain jälkeinen tiistai, jolloin paasto varsinaisesti alkaa. Katolisissa maissa laskiaiseen liittyvät karnevaalit. Sana karnevaali tulee latinan sanoista carne vale eli hyvästi liha, koska lihaa ei saanut syödä paaston aikaan.

# data[].attributes.body
Elämänkatsomustieto 3

# data[].attributes.body
Sisältönsä viattomien lasten päivä on saanut Raamatun kertomuksesta, jonka mukaan kuningas Herodes surmautti Betlehemin poikalapset yrittäessään tapattaa vastasyntyneen Jeesuksen. Päivä on kirkollinen pyhä silloin, kun se osuu sunnuntaille.

# data[].attributes.body
.Lapsen oikeuksien päivän päivämäärä tulee vuodesta 1959, jolloin annettiin ensimmäisen lapsen oikeuksien julistus, ja vuodesta 1989, jolloin allekirjoitettiin täydellisempi lapsen oikeuksien sopimus YK:n yleiskokouksessa

# data[].attributes.body
Kalevalan päivä on suomalaisen kulttuurin päivä, jota vietetään Suomen kansalliseepoksen, Kalevalan kunniaksi 28. helmikuuta. Päivä on virallinen liputuspäivä. Kalevalan päivä
|

# data[].attributes.body
Juhannusta vietettiin alun perin vuoden valoisimpana päivänä eli kesäpäivänseisauksen aikaan, josta katolinen kirkko siirsi juhlan vieton kesäkuun 24. päivään eli vietettäväksi puolta vuotta ennen joulua. Se, että juhannuspäivän perinteinen paikka on 24. eikä 25. kesäkuuta vaikka joulupäivä on 25. eikä 24. joulukuuta, johtuu roomalaisten päivänumerointitavasta, joka poikkesi nykyisestä. Loppukuun päivät numeroitiin lopusta alkuun päin, ja koska kesäkuussa on 30 mutta joulukuussa 31 päivää, sai päivämäärä, joka nykyisin merkitään 24. kesäkuuta saman järjestysnumeron kuin päivä, joka nykyisin merkitään 25. joulukuuta. Osassa maailman maista se on tällä paikalla vieläkin, esim. Virossa ja Norjassa. Nykyisin juhannusta juhlitaan Suomessa ja Ruotsissa kesäkuun 20. ja 26. päivien välisenä lauantaina. Suomessa näin on ollut vuodesta 1955 lähtien. Vapaapäivien määrää se ei pienentänyt, sillä tuolloin lauantait olivat yleensä vielä työpäiviä. Vuonna 2015 juhannusta vietettiin 20. kesäkuuta.

Suomalaiseen juhannukseen kuuluvat kiinteästi esimerkiksi juhannussauna koivuvihtoineen, juhannuskokko ja juhannustanssit.[4] Suomessa juhannus on myös virallinen liputuspäivä, jolloin liputetaan koko juhannusyön ajan.[5] Monet juhannuksen perinteistä juontavat juurensa vanhaan eurooppalaiseen valon ja hedelmällisyyden juhlaan kesäpäivänseisauksen aikana. Juhannukseen on vanhastaan liittynyt erilaisia uskomuksia ja taikoja, joilla on pyritty varmistamaan tuleva sato ja naimaonni.[4]

# data[].attributes.body
2. adventtisunnuntai

4.12.–10.12. välinen sunnuntai.

Itsenäisyyspäivä 6.12.

Itsenäisyyspäivä on Suomessa juhlapäivä ja palkallinen vapaapäivä.

3. adventtisunnuntai

11.12.–17.12. välinen sunnuntai.

4. adventtisunnuntai

18.12.–24.12. välinen sunnuntai.

Joulupäivä 25.12.

Joulupäivää vietetään Jeesuksen syntymän muistoksi. Se on kirkollinen juhlapäivä. Jouluaatto on suurella osalla väestöä palkallinen vapaapäivä.

# data[].attributes.body
Ajoittuu pääsiäinen on kevätpäiväntasausta seuraavan täydenkuun jälkeinen sunnuntai

Palmusunnuntai

Palmusunnuntai on viikkoa ennen pääsiäistä.  Se on omistettu Jeesuksen tulolle Jerusalemiin, jolloin kansa levitti tielle palmunoksia.

Pitkäperjantai

Pitkäperjantai on pääsiäispäivää edeltävä perjantai. Sitä vietetään Jeesuksen ristiinnaulitsemisen ja kuoleman muistoksi, ja se on kirkollinen juhlapäivä.

Pääsiäispäivä

Pääsiäispäivää vietetään Jeesuksen ylösnousemuksen muistoksi. Pääsiäisen paikka lasketaan vanhasta säännöstä, jonka mukaan pääsiäinen sattuu melkein aina maaliskuun 21. päivän jälkeisen täydenkuun jälkeiseksi sunnuntaiksi (käytännössä välille 22.3. ja 25.4.). Pääsiäinen on kirkollinen juhlapäivä.

Toinen pääsiäispäivä

Toinen pääsiäispäivä on pääsiäispäivää seuraava päivä. Se on kirkollinen juhlapäivä.

# data[].attributes.body
Vappu on vuosittain 1. toukokuuta vietettävä enimmäkseen länsimaalainen kansainvälinen juhlapäivä ja monissa maissa yleinen vapaapäivä.[1] Se on kevään loppupuolen juhlapäivä sekä kansainvälinen työväen juhlapäivä.

# data[].attributes.body
Suomen eduskunta antoi itsenäisyysjulistuksen 6.12.1917. Suomi täyttää sata vuotta 2017!