# data[].attributes.headline
תלמיד באמצע מבחן סיר

# data[].attributes.body
תלמיד באמצע מבחן סירב להקשיב למורה שלא יחזיק טלפון בזמן המבחן לאחר מכן היה החלפה במורים לאחר ההחלפה התלמיד ניגש לשולחן של המורה ולקח חזרה את הטלפון המורה אסר עליו ואמר לו לצאת המכיתה הוא סירב והתחיל להכות את המורה וגרם לו נזק ושבוע אשפוז

לפי דעתי זה מאוד מגעיל תאר לך שעושים לאבא שלך דבר כזה ואתה פוגש אותו בבית חולים תארו לכם איך המשפחה של המורה מרגישים הוא היה צריך להשאיר את הטלפון ובסוף מבחן לקחת חזרה ולבקש סליחה שהתחצף וזהו

ליאם אבשלום ח'2

# data[].attributes.body
אנחנו אולי נוהגים בחוצפה אבל בבתי ספר אחרים המורים נוהגים האלימות אז מה שאתם אומרים גם לא נכון כי יש בתי ספר שהמורים נוקטים באלימות  יונתן ס

# data[].attributes.headline
יעל עשוש וגל סלמון 

# data[].attributes.subject
יעל עשוש וגל סלמון 

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=2p327mURO9s הכתבה מדברת על מורה שנפגעה מאלימות בבית הספר.

# data[].attributes.headline
מחנך הותקף על ידי קרובי משפחה של תלמיד :http://news.walla.co.il/item/3041518 

# data[].attributes.subject
מחנך הותקף על ידי קרובי משפחה של תלמיד :http://news.walla.co.il/item/3041518 

# data[].attributes.body
לדעתי זה בושה אחת גדולה שמוצאים ילד מהכיתה  ולמחרת הוא קורא לקרובי משפחה שיבואו רעולי פנים וירביצו למורה המורה הוציא את הילד מסיבה שהוא הפריע בשיעור ולא יכל ללמד ולמחרת הילד מביא קרובי משפחה פשוט בושה מצד התלמיד ומשפחתו זה דבר שצריך חקירה ולהעיף את התלמיד. המורה לא אשם בכלל כנראה התלמיד פוצץ את השיעור ואז המורה הוציא .

ליאם אבשלום ח'2

# data[].attributes.body
מסביר אירוע תקיפה בין תלמיד למורה ומציין שאף אחד מהתלמידים לא עזר למורה שהותקפה אלה עודדו את צד התלמיד להמשיך זה היה מלווה בקללות צעקות והשפלות ובאלימות פיזית .
עמדתי בנושא -
המורה צריך להקשיב לתלמיד אך ברגע שזה מגיע למצב של אלימות פיזית או מילולית לא משנה מאיזה צד חייבים להפסיק ואם יש בצורך לעניש או אפילו להגיע רחוק יותר עם זה .

כדי לקדם את הנושא .. - אני הייתי נותנת הרצאות בנושא ומסבירה על ההשלכות המשמעותיות שיכולות לקרות גם כגון : תביעה בבית המשפט , בעיה נפשית לכול החיים , נכות אם בעיה פיזית אחרת .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עדות של מורה שמתפרסמת היום חושפת מציאות עגומה בבתי הספר בישראל. מתברר כי לא רק תלמידים נופלים קורבן לאלימות בכיתות, גם המורים והמחנכים נמצאים על הכוונת וסופגים השפלות ואיומים על בסיס יומיומי.

המורה שבחרה לשמור על שם בדוי, סיפרה ל"מעריב" על אירוע אלים בו נכחה בשבוע שעבר. לדבריה, היא נקראה להפריד בין שני תלמידים בכיתה ז' שהתקוטטו באחת הכיתות. כשניסתה להפריד בינהם, היא נשארה לבדה, חשופה למכות ואיומים מצד התלמיד המכה.

"נשארתי לבדי בכיתה עם ילד חסר רסן שבועט, מקלל, נוגח בי עם ראשו בבטני כדי לרמוס ולהדוף אותי", היא משחזרת. "הוא נתן לי מכה בראש, בעט ברגליי, איים לרצוח אותי, קרא לי 'בת זונה' והכה אותי בכל חלקי גופי", מספרת המורה.
תלמידים שרו ועודדו אותו
לדבריה, שאר הנערים שהיו עדים לאירוע אפילו לא ניסו להגן עליה בזמן שהותקפה. "בכיתה היתה קבוצה גדולה של תלמידים אחרים שנהנו וניצלו את המצב. להערכתי יותר מעשרה מהם הריעו לו, עודדו אותו, שרו ומחאו כפיים". ואם כל זה אינו מספיק, מספרת המורה כי תלמיד נוסף ניצל את הסיטואציה הקשה ונתן לה מכה חזקה בגב תוך כדי שהיא מנסה להשתלט על התלמיד האלים.

"ברגע זה לא הייתי בטוחה אם סכין ננעץ בגבי או בלבי", היא מספרת בעצב. "בשלב מסויים התלמידים החלו לשיר 'מוות למורה'", לדבריה כל העת ניסתה להתעלם ולהתפלל שמישהו יגיע לעזרתה.

המורים הפכו קורבן. ארכיון | צילום: חדשות 2

רק שתי תלמידות שהיו גם הן משותקות מפחד לנוכח האירוע הביעו נכונות לעזור למורה המותקפת. אחת מהן הציעה להזעיק את אימה, ורגע לאחר מכן נכנסו מורות נוספות לכיתה בכדי לסייע. ניתן לומר כי רק בנס המורה המותקפת לא נפגעה קשות. "בסופו של דבר הגיע הסייר ולקח את הילד התוקף. אני לא יודעת מה חמור יותר. הילד או קבוצת הילדים המעודדים", היא אומרת.

בשעות ערב נלקחה המורה לבית החולים לבדיקות, והכאבים שחשה בעקבות ההתקפה ליוו אותה במשך ימים. "עצוב לי מאוד היום", היא אומרת כעת במבט לאחור. "עצוב לי עוד יותר שלא נחרדתי עד עומק נשמתי לפני חודש ואולי עוד קודם לכן". לדבריה, הזעזוע ותחושת הסכנה שחשה נועדו להעיר אותנו, ולמעשה את כולנו.

# data[].attributes.attachment_link.title
מורה הותקפה באלימות על ידי תלמיד: "הוא בעט בי ואיים...

# data[].attributes.attachment_link.description
עדות של מורה שמתפרסמת היום חושפת מציאות עגומה בבתי הספר בישראל. מתברר כי לא רק תלמידים נופלים קורבן לאלימות בכיתות, גם המורים והמחנכים נמצאים על הכוונת וסופגים השפלות ואיומים על בסיס יומיומי. המורה שבחרה לשמור על שם בדוי, סיפרה ל"מעריב" על אירוע אלים בו נכחה בשבוע שעבר.

# data[].attributes.body
קישור רקפת -זה מסביר איך המורים מרגישים  . ובנוסף מסביר את מעמד המורה.
אלין אשמח לדעת מהי עמדתך האישית בנושא ומה ניתן ל'דעתך לעשות בכדי לקדם את מעמד המורה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מאחורי חומת הזכוכית - על מתבגרים בעלי חרדה חברתית עפ"י גישת הטיפול ההתנהגותי-קוגנטיבי ()
אין מורה שאינו מכיר אותם- התלמידים השקטים, הנעלמים מהעין, הנחבאים אל הכלים אשר אינם נשמעים בכיתה. זו שכאשר פונים אליה מסמיקה, משפילה עיניים בבהלה ועונה כ"כ בשקט כאילו אינה נשמעת או אותו תלמיד אשר יודע את התשובה לשאלה אך לעולם (לעולם!) לא ירים את האצבע בכדי לענות בנוכחות תלמידים אחרים.
מהי חרדה חברתית?
במאמר זה אבקש להציג את הפרעת חרדה חברתית (ח"ח) כפי שהיא באה לידי ביטוי בקרב בני נוער, תלמידים במסגרות חינוך נורמטיביות, במציאות החיים העכשוית שלנו. בנוסף, אסקור מספר כלים והתייחסות מתאימה של המורה כלפי תלמידים אלו, לצד התמודדות בני הנוער עצמם עם מצב זה, הן בכתה והן בטיפול פרטני.

כמורים אנו מתמודדים במהלך שיעור עם מגוון תופעות שהינן פועל יוצא של כיתות הטרוגניות המאכלסות תלמידים שונים בעלי מגוון התנהגויות. באופן טבעי אנו נוטים להגיב כלפי אלו אשר מפריעים למהלך השיעור או מונעים מהמורה ללמד כמו, למשל, תלמידים בעלי הפרעות קשב, ריכוז ואימפולסיביות ADHD) ) או תלמידים בעלי הפרעת התנהגות ומשמעת. בכך, למעשה, אנו מחזקים התנהגות לא רצויה בעצם מתן המענה וההתייחסות להתנהגות זו.

לעומת זאת, אלו אשר אינם נשמעים, אינם זוכים להתייחסות הם אלו אשר מקבלים את המענה הרצוי מבחינתם - הרצון שלהם להיבלע ולהיעלם. בכך, למעשה, אנו מחזקים את הבעיה ומשמרים אותה והנער או הנערה בעלי החרדה החברתית נכנסים למעגל חרדה המקבע עצמו ומנציח אותו.

חרדה חברתית מוגדרת ע"י ה DSM- כפחד מוגזם וקיצוני מסיטואציה חברתית בה האדם נדרש להיחשף בפני אנשים שאינו מכיר. האדם פוחד שיתנהג בצורה מביכה או משפילה לעיני האחרים. החשיפה למצב החברתי המפחיד מעורר כמעט תמיד תגובת חרדה, עד כדי התקף פניקה. אצל ילדים החרדה יכולה להתבטא בבכי, שיתוק או הימנעות ממצבים חברתיים לא מוכרים.

הימנעות מהווה קרטריון נוסף לח"ח - ההימנעות מהמצב החברתי המפחיד, או גישה אליו מתוך מצוקה וחרדה. ההימנעות מהמצב החברתי הפובי או הציפייה החרדה לקראתו מפריעות באופן משמעותי לתפקוד היומיומי, החברתי, התעסוקתי או הלימודי וגורמת למצוקה עזה כתוצאה מהפוביה.

בנוסף להמנעות, האדם מפתח "התנהגויות בטחון" שיסיעו לו לעבור בשלום את יומו אך בכך תורמות גם אלו לשמירת המצב החרדתי הקיים. דוגמאות להתנהגות בטחון הן למשל השפלת עיניים, כתיבת סמס או מייל ולא פנייה ישירה, ישיבה בסוף הכיתה ועוד.

סימן ההיכר של ההפרעה הוא הפחד מהערכה שלילית של החברה כלפי האדם. למעשה האדם תופס כך את עצמו אך מייחס זאת לזולתו או לחברה. מעבר לכך, האדם מכיר בחריגות של הפחד שלו אך הוא אינו יכול לשלוט בו. בסופו של דבר הוא מפתח דפוס התנהגות ספציפי - הימנעות מוחלטת מכל סיטואציה חברתית המפחידה אותו.

החרדה החברתית יכולה לבוא גם בתגובה למצבים חברתיים ספציפיים כמו פחד קהל - הפחד לדבר מול אנשים : להצביע בכתה, להציג מצגת מול הכתה, להקריא בקול, לשאול שאלות או לענות תשובה: פחד לאכול בנוכחות אנשים אחרים: פחד מבעלי סמכות (מורים למשל): פחד לצאת לטיולים שנתיים: פחד להכנס לכתה באיחור: פחד להשתתף במסיבה ועוד. הספרות המקצועית מציינת שכ-7% מהאוכלוסיה סובלים מח"ח.

אך נחזור שוב למרחב הכיתתי - התלמידים השקטים הללו, שאינם נשמעים בכתה יתכן והם אלו הסובלים בשקט ממצוקה זו של חרדה חברתית. הסבר קוגנטיבי לחרדה חברתית יטען כי לאדם כזה יש סכמת סכנה דרכה הוא רואה ומפרש את העולם. תלמיד כזה יצפה מראש שהאנשים בסביבתו - מורים ותלמידים אחרים - יעריכו אותו באופן שלילי או בכלל ידחו אותו. ברגע שתלמיד מגיע עם ציפיה כזו הדריכות שלו לחיפוש הסימנים שיאשרו זאת עולה וכל הקשב מופנה למעשה לאימות התאוריה שלו. כך, גם מצבים נייטרלים, פשוטים יתפסו על ידו כדחיה, כביקורת או כתגובה שלילית כלפיו.
אז מה מקום המורים והצוות החינוכי בהתיחסות למתבגרים הסובלים מח"ח?
כתוצאה מכך, בתוך האינטראקציה עצמה, התלמיד אינו פנוי או קשוב לקשר המתקיים אלא בוחן כל הזמן את עצמו, ממקום של פגיעות ונחיתות. לכן, הוא יראה כלפי חוץ כלא מרוכז, מהסס ומסורבל. בסופו של דבר נוצר מעגל חרדה המחזק את עצמו שכן הציפיות עימם הגיע התלמיד לסיטואציה התממשו מבחינתו.

מעבר לכך, מעצם המודעות שלו למצב והרצון האמיתי להשתחרר מהחרדה שכ"כ מצמצמת את חייו, התלמיד חווה מצוקה וסבל עזים. הויתור שלו על ההתעמתות עם החרדה הופכת לזה הניצב מולו (הורה, מורה) למובנת אולם הבנה זו כאמור גורמת להיפך - לשימור החרדה והנצחתה.

יש לזכור גם שבגיל ההתבגרות עולה חשיבותה של קבוצת השווים ומשכך ההשוואה המתמדת של הנער למול חבריו מעצימה את החרדה החברתית.

ראשית, ההבנה למצב זה ולעובדה שמענה מותאם הוא זה המעמת את התלמיד עם החרדה שלו. חוסר התייחסות לנער בעל ח"ח משמרת את הבעיה אצל התלמיד כך שעלינו כמורים לפנות אל אותם תלמידים שקטים אך במינון ראוי, בעדינות וברגישות. למשל, לא לוותר לתלמיד שאינו מעונין להקריא תשובה אלא להבין את מקומו ומצבו ולאפשר לו להקריא ולו משפט.

ניתן לעשות זאת גם באמצעות שיחה אישית שיכולה מצד אחד לתרום למורה מבחינת הבנתו את התלמיד ומאידך יכולה לסייע לתלמיד בכך שהוא יודע שהמורה מכיר בקשייו אך נמצא לצידו בתהליך הלמידה.

לחזק כל התייחסות כלפי תלמידים אלו - התלמיד העז והצביע? - נהדר, לשבח ולעודד. התלמיד ענה על שאלה גם אם התשובה אינה נכונה - להתייחס לזה ממקום חיובי, לחזק על עצם הנסיון לתת מענה נכון.

במטלות הדורשות ביצוע קבוצתי אפשר לסייע בחלוקה לקבוצות. תלמיד בעל ח"ח ימנע ויחשוש להצטרף לקבוצת תלמידים על כן גיבוי הולם מהמורה יאפשר לו להיות חלק מהקבוצה ולהרגיש שייך ותורם.

בימים אלו מערכת החינוך מכריזה על "למידה משמעותית", רעיון זה יכול להוות כר פורה להצלחה עבור בני נוער שכאלו. הערכת התלמיד אינה מתבססת על ציוניו במבחנים בלבד אלא מאפשרת לו לבוא לידי ביטוי בדרכים שיש בכוחותיו ובחוזקותיו - הבעה באומנות, ביצירה וכיוצ"ב.

מעבר לכך, עקרון נוסף ש"למידה משמעותית" מבקשת לקדם הוא עקרון של הצגת תוצר, פרזנטציה. עצם ההתנסות של תלמיד חרד בכלי זה, התנסות שתחזור על עצמה מס' פעמים, תסייע לו בהתמודדות עם החרדה ותלמד אותו את המיומנות הנרכשת לשם הצגת תוצר. מיומנויות בכלל ומיומנויות חברתיות בפרט הן חשובות ביותר עבור תלמיד בעל ח"ח וככל שיתנסה בהן כך יפתח "שריר" זה ויתעמת מול החרדה שלו עד כדי היכולת שלו לווסתה ולצמצמה.

כמורים ומבוגרים משמעותיים יש לנו תפקיד עצום וחשוב בתהליך הלמידה וההתבגרות של בני הנוער ומתוקף כך חשוב שנתייחס אליהם על כל השונות הקיימת ביניהם ונאפשר ביטוי, הבנה והצלחה בניפוץ חומת הזכוכית המקיפה אותם.

יחד עם זאת, חשוב להבין כי ישנם מקרים של חרדה חברתית שלא יפתרו רק באמצעות הבנת המורה או גישתו המכילה כלפי התלמיד. אלו הם מקרים שיש חשיבות ונחיצות באיתורם של התלמידים הללו והפנייתם לטיפול פרטני וזאת במיוחד על רקע הצורך בהוצאתם ממעגל החרדה והסבל העז אותו הם חווים.

טיפול - טיפול התנהגותית קוגנטיבי - נמצא כיעיל ביותר עבור בני נוער ואנשים הסובלים מחרדה חברתית. טיפול זה משלב עבודה קוגנטיבית לצד עבודה התנהגותית ומטרתו צמצום החרדה והקניית כלים לנער להתמודדות מיטבית עם החרדה החברתית.

החלק הקוגנטיבי בטיפול מתייחס לזיהוי מחשבות מכשילות ושליליות ודפוסי חשיבה קיצוניים המובילים את הנער לתפיסה קטסטרופלית ולמעגל חרדה שהוא מתקשה לפרוץ. זיהוי המחשבות המכשילות, הכרתם של עיוותי החשיבה הם חלק מהתהליך הקוגנטיבי ובהמשכם נעשת הבניה קוגנטיבית-כלומר החלפת המחשבות המכשילות במחשבות מקדמות ורציונליות ובדיבור פנימי בונה וחיובי.

בחלק ההתנהגותי של טיפול נעשית עבודה מעשית בחשיפת המטופל לסיטואציות החברתיות המעוררות בו חרדה. חשיפה הדרגתית זו נעשית לאחר שהנער למד עקרונות של הרפייה והרגעה עצמית. טכניקות אלו מאפשרות למטופל להתמודד עם מצבי החרדה ולנהל את הסיטואציה בכוחותיו.

חלק רב בטיפול מוקדש למשימות ("שיעורי בית") הניתנות למטופל מפגישה לפגישה החל מניטור אישי ומעקב אחר ההתנהגות החרדתית, דרך ניתוח מחשבות ועד ביצוע משימות של חשיפה הדרגתית.

עם סיום הטיפול חלק ניכר מהמטופלים מדווחים על שיפור ניכר במצבם ובעיקר ביכולתם להתמודד עם המצב תוך ויתור על ההימנעות שהייתה עד היום הכלי המרכזי בהתמודדות שלהם או התנהגויות הביטחון.

לאור העובדה שמתבגרים בעלי חרדה חברתית חווים חויה קשה של סבל ולאור כך שחויה זו הינה בת פתרון, חשוב לאתר את אותם בני נוער הסובלים מכך ולהפנותם לטיפול מקצועי אשר יאפשר להם לנפץ את חומת הזכוכית המקיפה אותם ולאפשר להם חיים משוחררים מסבל.

# data[].attributes.attachment_link.title
מאחורי חומת הזכוכית

# data[].attributes.attachment_link.description
מאחורי חומת הזכוכית - על מתבגרים בעלי חרדה חברתית עפ"י גישת הטיפול ההתנהגותי-קוגנטיבי ( ) אין מורה שאינו מכיר אותם- התלמידים השקטים, הנעלמים מהעין, הנחבאים אל הכלים אשר אינם נשמעים בכיתה. זו שכאשר פונים אליה מסמיקה, משפילה עיניים בבהלה ועונה כ"כ בשקט כאילו אינה נשמעת או אותו תלמיד אשר יודע את התשובה לשאלה אך לעולם (לעולם!)

# data[].attributes.headline
http://news.walla.co.il/item/2982035 סקר: כחצי מהמורים בחטיבות הביניים ובתיכונים נתקלו השנה באלימות 

# data[].attributes.subject
http://news.walla.co.il/item/2982035 סקר: כחצי מהמורים בחטיבות הביניים ובתיכונים נתקלו השנה באלימות 

# data[].attributes.body
ארגון המורים פרסם היום (ראשון) את נתוני הסקר השנתי שלו, ולפיו במהלך שנת הלימודים האחרונה 54% מהמורים בחטיבות הביניים ובתיכונים נתקלו באלימות מילולית שהופנתה כלפיהם, 8% נתקלו בפגיעה אישית ברכושם ו-5% נתקלו באלימות פיזית מצד תלמידים. "לצערי הרב ישנו קיפאון בכל הקשור לאלימות נגד מורים. צריך לחשוב לא רק על חמש יחידות במתמטיקה אלא גם על חמש יחידות בדרך ארץ", אמר יו"ר ארגון המורים, רן ארז
לדעתי בשביל לעזור שזה לא יקרה שוב צריך לדבר עם התלמידיםלעשות הרצאות

יונתן מטיקו

# data[].attributes.body
http://news.walla.co.il/item/3009449

ילידי אתיופיה סופגים אלימות ממורים פי

שניים משאר התלמידים

כיצד המידע הזה משפיע עליך?
כיצד ניתן למנוע אירועים אלו?
זה לא משפיע עלי

# data[].attributes.body
http://news.walla.co.il/item/2805273 חשד: 3 נערים תקפו מורה בבית ספר וקרעו את חולצתו

שוטרי תחנת רהט שבנגב עצרו אתמול (שלישי) שלושה נערים בחשד כי תקפו מורה בבית ספר בעיר ופצעו אותו באורח קל, מאחר שהגן על נערה שלה הם הציקו. במהלך היום יוגש נגדם כתב אישום לבית משפט השלום בבאר שבע.
לדעתי המעשה הזה לא בסדר ביגלל שהמורה הוא מבוגר מהם וזה לא מכבד לא אותו ולא את הילדים שעשו את זה ולדעתי כיצד לדעתך, היה אפשר לפתור את הבעיה בצורה אחרת?

# data[].attributes.headline
אמיל ויינבאום

# data[].attributes.subject
אמיל ויינבאום

# data[].attributes.body
http://www.mynet.co.il/articles/0,7340,L-3885687,00.html
זה מה שקרה מתי שתלמיד הפריע יותר מידי למורה
מה דעתך בנושא? כיצד ניתן להסביר לתלמידים מה המורה מרגיש כאשר
מפריעים לו?
דעתי על הנושא הוא שמתי מפרעים למורה מתחיל להימאס לו ופעולות כמו בכתבה נקטו
לא ענית על השאלה
אני הייצי חושב שלא היה חייב להפיל שולחן במקום זה היה פשוט להעניש אותו במקום לקלל אותו ולהפיל את השולחן

# data[].attributes.body
אלימות בבית הספר: שני תלמידי תיכון בירושלים נעצרו לאחר שתקפו מורים

לפי דעתי המורה לא היה צריך לספר להורים של אותו הילדה שיש קשר רומנטי והתלמיד לא היה צריך להגיב ככה אלה לרדת למנהלת ולספר לה ושהיא תטפל אפשר ללמוד מזה שאי אפשר לסמוך על המורה הזה ושהוא לא יעזור בכלום

ליאם ח'2