# data[].attributes.body
Layout som nedenstående billede. Mangler du en forklaring på hvad der er hvad, så kig her;
https://sites.google.com/a/bgi.dk/dansk-bgi-14-15/faglitteratur/sagprosa/layout

# data[].attributes.body
Når man skal strukturere sin tekst, kan man vælge forskellige strategier. Man kan gengive begivenheden kronologiskeller med flashback. Man kan også fokusere på de scener, der viser en konflikt og dens udvikling.

Det vigtigste er, at man vinkler sin reportage. Det vil sige, at man gengiver udvalgte informationer.

I byfestreportagen kan man fx fokusere på stemningen, eller vinklen kan være på den lokale øl, der sælges. Der er mange vinkler på en begivenhed, men det er vigtigt kun at vælge én vinkel

# data[].attributes.body
Man skal også spørge, når man skriver en reportage. Til byfestreportagen kan man fx interviewe et par af deltagerne for at få deres holdning med i reportagen, og til håndboldkampen kan man interviewe spillere og trænere.

Men det er vigtigt ikke selv at vurderehverken byfesten eller håndboldkampen.

# data[].attributes.body
Fakta

I en reportage skal man:

skildre en begivenhed, fx en demonstration eller sportsbegivenhed, så læseren selv føler, at hun er til stede

skrive levende ved at beskrive detaljer, fx lyde, lugte og farver

være objektiv

gengive virkeligheden

gengive flere kilders oplevelse af begivenheden

vinkle historien

begynde med en rubrik og bruge mellemrubrikker

indsætte fx en faktaboks og billeder.

# data[].attributes.body
Tre typer kilder

Man deler kilder ind i tre typer:

Erfaringskilder, som har oplevet historien på deres egen krop. Cases bygger gerne på erfaringskilder. En erfaringskilde kan fx være en person, der har overværet det trafikuheld, journalisten skal skrive om.

Partskilder, som har en personlig interesse i historien. Det kan fx være en politiker, der prøver at komme igennem med et budskab eller en sag.

Ekspertkilder, som har en faglig viden om det, historien handler om. Det kan fx være en forsker, der kan forholde sig neutralt til sagen.

Historier skal som udgangspunkt altid have flere kilder end én - medmindre det er et interview. En historie er nemlig ikke troværdig eller viser det rette billede af sandheden, hvis der kun én kilde, der mener eller siger et eller andet. Påstanden skal gerne bakkes op af andre og være repræsentativ, for at kunne bære en historie – og for at vise, at der er tale om en tendens.

# data[].attributes.body
I en reportage må journalisten gerne præge artiklen sprogligt, så teksten får liv og giver læseren en fornemmelse af at være ’en flue på væggen’.

# data[].attributes.body
I reportagen er journalisten selv ude og undersøger en sag. Reportagen skildrer aktuelle begivenheder (ofte fra helt varme konflikter, krige, politiske slagsmål, kongelige begivenheder eller sportskampe), et fænomen, der er oppe i tiden, eller et interessant eller anderledes miljø. Journalisten fortæller sin historie, så man tydeligt kan mærke, at han er til stede.

I reportagen indgår der ofte miljøbeskrivelser, der sammen med andre observationer og interview er de bærende elementer i teksten. Interview bruges til at videregive øjenvidneberetninger eller kommentarer fra involverede i begivenheden – eller vurderinger fra eksperter.

# data[].attributes.body
Elementer i en reportage er:
- Fakta
- Reportage fra stedet
- Citater/udtalelser fra kilder

# data[].attributes.body
Der er forskel på en artikel og en reportage. En artikel er berettet fra en objektiv, ydre synsvinkel. Eksempel: Fra husets tag kommer der en stor mængde flammer og gnister.
En reportage er skrevet fra en subjektiv, indre synsvinkel. På denne måde får læseren et klart indtryk af, at journalisten selv er til stede, budskabet virker mere personligt og slår kraftigere igennem. Eksempel: Men når jeg løfter øjnene, ser jeg en ustandselig ildregn af gnister fra husets tag.

# data[].attributes.body
Ordet reportage kommer fra latin og betyder ’ bringe tilbage’. Reportagens ærinde er at formidle en begivenhed med sansemæssige indtryk.
Reportage er en særlig form for ikke-fiktion, der anvendes i aviser, tv og radio.