# data[].attributes.body
- Syntyvät, kun jokien kuljettama vesi kerääntyy alaviin paikkoihin
- Suomessa on paljon järviä, koska maan pinta on melko tasainen ja haihdunta on hidasta

# data[].attributes.body
- Pohjavesi on usein hyvää juomavettä sellaisenaan, koska maan läpi imeytyessään vesi puhdistuu

# data[].attributes.body
- Syntyy vettä läpäisevillä hiekka- ja soramailla, kun osa maanpinnalle sataneesta vedestä imeytyy syvälle maakerrostumiin ja kertyy sinne.

# data[].attributes.body
- Mantereelle osuva sade toimii lähtökohtana veden nopealle pintavalunnalle (joet) ja pohjavalunnalle eli hitaalle pohjaveden virtaukselle

# data[].attributes.body
- Maan pinnalle osuva vesi- tai lumisade tuottaa kaiken vesikehän makean veden
-> ilman sateita makea vesi ei uusiudu

# data[].attributes.body
- Kylmässä pilvessä syntyy veden sijasta pieniä jääkiteitä, jotka satavat lopulta maahan vetenä tai lumena.

# data[].attributes.body
- Pilveen tiivistyneet pienet pisarat alkavat törmäillä, jolloin syntyy suurempia pisaroita
- Tarpeeksi suuret pisarat putoavat maan vetovoiman vaikutuksesta maalle tai merelle

# data[].attributes.body
- Pilvien syntymiskorkeus riippuu ilman sisältämän veden määrästä sekä ilmakehän lämpötilasta eri korkeuksilla.

# data[].attributes.body
- Joskus ilman jäähtyessä nopeasti maan pinnan lähellä, tiivistymistä tapahtuu sielläkin ja pilvi ulottuu maahan asti -> tätä pilveä kutsutaan sumuksi.

# data[].attributes.body
- Ilman kohotessa ylöspäin se jäähtyy ja lopulta tavoittaa täyden suhteellisen kosteuden, jolloin ilmassa oleva vesihöyry alkaa tiivistyä pieniksi pisaroiksi

# data[].attributes.body
-  kertoo prosentteina, kuinka suuren osuuden tietyn lämpöisen ilman maksimaalisesta vesimäärästä kaasumaisessa olomuodossa ilma sisältää.

# data[].attributes.body
- kertoo, kuinka monta grammaa kaasumaista vettä on kuutiometrissä ilmaa, eli sen yksikkö on g/m³

# data[].attributes.body
- Suurin osa haihtumisesta ja sateesta tapahtuu valtamerialueilla, mutta tuulet kuljettavat n. 8% merestä haihtuneesta vesihöyrystä mantereiden päälle muodostamaan sadepilviä.

# data[].attributes.body
- Auringon säteilyn lämpöenergia saa aikaansa veden kiertokulun, jonka ansiosta makean veden varat uusiutuvat jatkuvasti

# data[].attributes.body
- 2/3 makeasta vedestä varastoituna Antarktiksen ja Grönlannin jäätiköihin
- Pintavedet, kuten joet ja järvet ovat vain 0,3% makeasta vedestä eli 0,001 % kaikesta maapallon vedestä

# data[].attributes.body
- 70% Maapallon pinta-alasta on vettä -> 97% vedestä on suolaista vettä

# data[].attributes.headline
Absoluuttinen ja suhteellinen kosteus selittävät veden tiivistymistä

# data[].attributes.subject
Absoluuttinen ja suhteellinen kosteus selittävät veden tiivistymistä