# data[].attributes.body
Baggrund for arbejdsspørgsmål: Ud fra vores praktik erfaring i psykiatrien, er vi nysgerrige på SSA'ens koordinerende rolle i forhold til de udfordringer, borgere med psykiske lidelser møder i forbindelse med behandling i somatikken.
Hvordan kan vi som SSA sikre, at borgere i psykiatrien, der bor i eget hjem, får den bedst mulige behandling på en somatisk afdeling? Hvor vi sikre behandling af høj kvalitet samt patiensikkerhed

# data[].attributes.body
kulturforståelse
værdier, normer
tværfagligt samarbejde
sektorovergang
SSA kompetenceområde
koordinering af opgaver
kvalitetssikring
(herunder borgere der bliver tabt/efterladt)
autorisationsloven
patientsikkerhed
(dokumentation)
(UTH)
(delegering)
autonomi
(instruktion/undervisning)
inddragelse af borgere/pårørende
stigmatisering
Egenomsorg
omsorgssvigt

# data[].attributes.body
Autorisationsloven:
Formålet med autorisationsloven er at styrke patientsikkerhedden og samtidig fremme kvaliteten af sundhedsvæsenet.
Som autoriserede sundhedsperson, har man tilladelse til at bære en bestemt titel og udøve et bestemt stykke arbejde. Når man arbejder under autorisationsloven, har man pligt til at udvise omhu og samvittighedsfuldhed. Det vil sige, at man fx er omhyggelig med dispenseringen af medicin, og hvis man opdager, at der er fejl i dispenseringen, skal man ha samvittighed til at løse opgaven og indberette fejlen. Der ud over har man som SSA oplysnings- og indberetningspligt samt journalføringspligt.

# data[].attributes.headline
Hvilke faktorer har indflydelse på det tværfaglige samarbejde ?

# data[].attributes.subject
Hvilke faktorer har indflydelse på det tværfaglige samarbejde ?

# data[].attributes.body
1. Arbejdsmiljøet
2. Arbejds kultur
3. Dialog
4. Ledelse
5. Dokumentation
6. Kompetencer
7. Ressourcer/Krav
8. Faglighed
9. Respekt
10. Struktur
11. Lovgrundlag

Arbejdsmiljøet er afgørende for personalets trivsel, der er f.eks stor sammenhæng imellem trivsel på arbejdspladsen og et konstruktivt samarbejde. Ligesom en synlig/tydelig ledelse har stor betydning.
Den gode respektfulde faglige dialog og dokumentation er en forudsætning for et udbytterigt resultat.
Det er ligeledes en forudsætning at der arbejdes struktureret, indenfor eget kompetence/fagområde med fokus på ressourcer, krav og lovområde.
Hvis borgeren/patienten flyttes mellem sektorene stilles der krav til et tværsektionelt samarbejde.
Igennem tiden er der taget mange initiativer for at imødese en mere glidende og tryg overgang.

Tiltag for at sikre sammenhængende forløb:

En årlig landsdækkende undersøgelse af patienter der har været igennem en eller anden form for behandling i form af et spørgeskema.
Sundhedsaftaler er skabt for at koordinere, skabe sammenhæng og kvalitet i behandlinger - på tværs af sektorene og uafhængigt af behandlingsart og sted.
Et andet tiltag er et flowdiagram der skal sikre en løbende opdatering af forløbet.
National strategi skal sikre en fælles rød tråd i alle former for dialog.

KULTUR

Kulturen på arbejdspladsen er blandt andet afgørende for trivsel, effektivitet og kundetilfredshed.
Edgar Schein`s isbjergsterori er en af løsningsmodellerne.

Han foreslår at man ser efter 3 ting
1 De synlige tegn
her er der specielt tale om alt hvad øjet ser og øret høre. Det betyder ikke at din første tolkning er rigtig, da din tolkning er formet af dine værdier og normer.(DU ER KUN ANSVARLIG FOR HVAD DU SIGER , IKKE HVAD ANDRE TROR DU SIGER)
2. De synlige værdier
dette er ofte det der er skrevet ned feks ordensregler, rygepolitik, website, årsopgørelse eller værdisæt.
Disse er selvfølgelig kun af værdi hvis de rent faktisk bliver efterlevet - en ting er det der står skrevet noget andet er hvordan man handler.
3. De grundlæggende antagelser
Er de intuitive handlinger og de uskrevne regler og her er Schein`s teori at det rent faktisk er de styrende og dem der er sværrest at ændre derfor er det den nederste del af isbjerget og dem man ikke kan se.

VÆRDIER, NORMER OG HOLDNINGER
Vores kultur er dannet af ovenstående
I vores spørgsmål er vi optaget af borgeren med en psykisk lidelse, som møder udfordringer når de har behandlingsbehov i somatikken.
Her oplever vi kultursammenstød der til tider gør at borgerens behandling enten ikke bliver gennemført eller ikke er tilstrækkelig.
I somatikken er kulturen at fokus er på den aktuelle somatiske sygdom og mindre på mennesket, altså en høj faglig specialisering.
For borgeren med en psykisk lidelse kan det være svært at håndtere, at der ikke bliver taget de specielle hensyn der er nødvendige for at behandlingen kan gennemføres. Det kunne feks være at der ikke er en relation til personalet i somatikken eller at der ikke er fokus på hvad det er for et menneske der kommer til behandling og at der har været en sparsom eller slet ingen kommunikation mellem sektorene.

# data[].attributes.body
Som SSA arbejder man under autorisationsloven, sundhedsloven, lov om social service og psykiatriloven. I lovgivningen er der beskrevet hvilken forpligtelser samt hvilket ansvar man har som SSA.
Som SSA skal man selvstændigt varetage grundlæggende sygeplejeopgaver til patienter i stabile forløb.  Efter oplæring kan man deltage i komplekse forløb i samråd med andre fargrupper. Hvis man ikke føler sig sikker på den enkelte arbejdsopgave, har man pligt til at sige fra.
SSA'ens kompetanceområde består af viden, erfaring, færdigheder, metoder, teorier og redskaber.

# data[].attributes.body
I Danmark har vi en lovgivning, der er med til at bestemme, hvilke krav om de ydelser der skal ydes.
I sundhedsloven, er et af disse krav, at i forhold til borgere/ patienter skal der udvises høj kvalitet i regionen og kommunen, og det skal være i samarbejde med borgere/patienter.
Det bliver defineret således, at det er samlede ydelser, som kan have forskellige mål og behov indeover.  Det vigtige i dette, er at borgere/patienter får den pleje, omsorg og behandling, der kan bidrage til at opfylde deres sundhedsrelaterede behov, når de kommer indefor primær- eller sekundærsektor.
WHO's definition på Kvalitet er:
- Høj Professionel standard, som betyder, at den behandling, ydelse, omsorg, pleje, rehabilitering og kommunikation, udføres af faggrupper, der er uddannede og er autoriserede og som hele vejen igennem videreudvikler praktiske såvel som teoretiske kompetencer.
- Effektiv resurseudnyttelse, det betyder at der udnyttes de økonomiske eller personalemæssige resurser bedst muligt.
- Minimal patientrisiko, som betyder, at det skal være sikkert for borger/patienten at modtage de forskellige ydelser der tilbydes og der skal ske mindst mulige fejl.
- Høj patienttilfredshed. Det betyder, at patienten/borgeren skal være tilfreds med hele den ydelses pakke, de har modtaget eller modtager. Altså, alle de rigtige informationer om en behandling  skal gives inden udskrivelse.
- Helhed i patientforløbet.
Sammenhæng mellem i forløbet, selvom at patienten vil møde forskellige faggrupper  og flytter til en anden eller andre sektorer.
Og selvom at denne definition fra WHO er fra starten af 1990'erne, er det til stadighed de definitioner vi arbejder under i dag.
Kvaliteten skal være ens lige meget hvor du arbejder henne i sundhedsvæsnet. dog skal man huske, at borger og patienters behov kan være meget forskellige og hvad der fokuseres på , når der arbejdses med at fremme kvaliteten af de sundheds og serviceydelser, som bliver leveret af sundhedsvæsnet.

Regeringen, Danske regioner og KL har opstillet 8 nationale mål, for kvalitetsudvikling, der er med til at tydeliggøre retningen for kvaliteten af det danske sundhedsvæsen.
Det er for at højne kvaliteten hos den enkelte læge, sygeplejerske, SSA og SSH, øge kvaliteten i tankerne når de forskellige faggrupper udføre deres arbejde.
Da man udviklede målene, fokuserede man på forskellige områder. Fx. er det områder som kronikere og ældre patienter der prioriteres. Også områder med lav patienttilfredshed som eksempelvis sammenhængende patientforløb.
Områder med lav kvalitet, eller der hvor kvalitet varierer for meget, fx hurtig udredning og behandling.
De 8 nationale mål for kvalitetsudvikling:
1. Bedre sammenhængende patientforløb
Når målet for bedre sammenhængende patientforløb, er nået, er det fordi at samarbejdet i mellem sygehusene, kommunerne, og de praktiserende læger, har lykkes med at nedbringe antallet af akutte genindlæggelser indenfor 30 dage efter en udskrivelse. Som SSA kan du være med at sikre at udskrevet patienter, fortsætter den igangsatte sygepleje og medicinske behandling, så man kan forebygge en genindlæggelse.
2. Styrket indsats for kronikere og ældre patienter
Vi skal styrke indsatsen i forhold til den ældre borger i fx hjemmeplejen, forebyggelse af indlæggelser. Samtidig skal vi også fokusere på at opdage ændrings tegn, fx bruger vi her TOBS (Tidlig opsporing af begyndende sygdom) Det gør man lige netop for at forebygge indlæggelser af den ældre borger.
3. Forbedret overlevelse og patientsikkerhed
Forbedre overlevelse og patientsikkerhed, Et mål der handler om at vi skal forebygge erhvervede hospitalsinfektioner. Feks kan vi som SSA'er forebygge MRSA ved brug af de infektionshygiejniske retningslinjer og samtidig sikre at alle på arbejdspladsen har fokus på den gode håndhygiejne og forhindre smittespredning på stedet.
4. Behandling af høj kvalitet
Dette mål handler om at  bæltefiksering  af patienter i psykiatrien, skal nedbringes.
Vores rolle i det, er at være med til at sikre at brugerne i Psykiatrien medindrages i plejen og i deres behandlingsforløb, så på den måde skabes en god relation.
5. Hurtig udredning og behandling
Dette mål handler om kræftpakker, der skal gennemføres indenfor tidsfristen. Som SSA bidrager vi med at have kendskab til de forskellige pakker. Vi skal vide hvad vores kompetenceområde er i forhold det enkelte pakkeforløb. Og hvordan du kan sikre, patienten kan komme fra den ene ydelse til den anden.
6. Øget patientinddragelse
Dette mål handler om indragelse af borgere/patienter i deres forløb, det er vigtigt at vores kommunikation er forståeligt og brugbart og giver mening for borgeren.
7. Flere sunde leveår
Her er der tale om KRAMS- faktorene (Kost, Rygning, Alkohol, Motion og Stress)
Her skal vi rådgive borgere om at træffe de rette valg ud fra disse faktorer og kunne henvise til tilbud fx om rygestop.
8. Mere effektivt sundhedsvæsen
Handler om mere effektivitet i sundhedsvæsnet, med mere produktivitet på sygehusene.

# data[].attributes.body
Som koordinator har man et delegeret ansvar. De ansvarsområder man eksempelvis arbejder med er;
- at sikre en hensigtsmæssig resurseudnyttelse
- være rollemodel i pleje-, omsorgs- og rehabiliteringsaktiviteter
-   den sundhedsfaglige dokumentation
- inddrage sygeplejeske ved behov (komplekse borgere)
De opgaver man arbejder med som koordinator er blandt andet,
- at prioritere resurseren og planlægge ud fra borgerens behov
- bidrage til kvalitetssikring og udvikling af kvaliteten
- sparre med øvrige gruppekoordinatorer
- samarbejde på tværs af grupper og faggrupper

# data[].attributes.headline
Det sammenhængende borger- og patientforløb: 

# data[].attributes.subject
Det sammenhængende borger- og patientforløb: 

# data[].attributes.body
Mål 6: Jeg anvender viden om betydningen af kulturforståelser, værdier og samarbejdsformer til at etablere og varetage tværsektorielle og tværprofessionelle samarbejder

Mål 7: Jeg anvender viden om social- og sundhedsassistentens kompetenceområde og arbejdspladsens organisering til at koordinere egne og andres arbejdsopgaver i det sammenhængende borger-/patientforløb, herunder teamledelse og koordinatorfunktion

# data[].attributes.body
Mål 2: Jeg anvender viden om nationale mål for kvalitetssikring til at reflektere over social- og sundhedsassistents pligter og rettigheder som autoriseret sundhedsperson

Mål 5: Jeg anvender viden om forskellige værktøjer og metoder til kvalitetssikring og selvstændigt medvirke til at udvikle og sikre patientsikkerhed i det tværsektorielle og tværprofessionelle samarbejde

Mål 6: Jeg anvender viden om evalueringsmetoder til at inddrage borgeren/patienten og pårørende i gennemførelse og implementering af initiativer og dermed medvirke til øget oplevet og sundhedsfaglig kvalitet

# data[].attributes.body
Situationsbestemt ledelse:
Ledelsen har fokus på den enkelte medarbejders kompetencer. Ledelsen er konkret og tilpasset den enkelte situation. Der arbejdes ud fra medarbejderens kompetencer og engagement.

Værdibaseret ledelse:
Her arbejdspladsens værdier i fokus. Arbejdet skal være meningsfuldt, og man skal kunne stå inde for det man laver. Medarbejderne arbejder selvstændigt. Der dialog imellem leder og medarbejder, om hvordan de enkelte opgaver løses, samt de resultater der er opnået.

Leanbaseret ledelse:
Leanbaseret ledelse går ud på at optimere arbejdsgangen. Metoden medføre effektivitet og forbedringer for patienten. Der undgået resursespild som dobbeltarbejde, ventetid og rykkere fra praktiserende læge. Både leder og medarbejder skal være åben overfor forbedringer.

Ledelse uden ansvar:
Her arbejder man som koordinator, og har et ledelsesansvar for at få opgaverne løst hos borgeren, men ikke det formelle ansvar for medarbejdere, der skal løse opgaverne. Man veksler imellem rollen som koordinator og medarbejder.

# data[].attributes.body
Sundhedsstyrelsen og socialstyrelsen har udviklet en model til at lave forløbspogrammer for mennesker med psykiske lidelser.
Modellen har fokus på indsatser på 4 områder.
1. det sundhedsfaglige
2. den beskæftigelsesrettede
3. den uddannelsesrettede
4. den socialfaglige

Et forløbspogram er den samlede indsat der involverer den tværfaglige, tværsektorielle og koordinerende indsats.
En forløbskoordinator skal sikre et sammenhængende forløb på tværs af sektorerne og have et tæt sammenarbejde med en kontaktperson.
Det har dog vist sig at der stadig er udfordringer specielt med mennesker med specielle udfordringer feks komplekse forløb der kræver samspil mellem de interne specialiserede afsnit.
Desuden er mennesker med en psykisk lidelse stadig en gruppe der ofte bliver tabt imellem sektorerne.

# data[].attributes.body
Sundhedsvæsenets parter samarbejder om sammenhængende patientforløb, hvor man opnår højere kvalitet og patiensikkerhed.
I 2018 er der kommet et nyt forløb i.f.t. socialpsykiatrien.
https://www.regionsyddanmark.dk/wm258038

Skadestuebesøg
- Skadestueforløb
- Skadeklinikforløb

Ambulante patientforløb
- Kommunikation ved ambulant forløb
- Kommunikation ved behandlingsforløb
- Kommunikation ved afslutning af et ambulant forløb

Behandlingsforløb
- Kommunikation ved indlæggelse
- Kommunikation ved planlægning af behandlingsforløb
- Kommunikation ved forberedelse af udskrivelse
- Kommunikation ved udskrivelse

# data[].attributes.body
Sammenhængende patientforløb:
For at forbedre kommunikationen og samarbejdet mellem forskellige faggrupper og sektorer, er digital dokumentation et vigtigt redskab. En fælles journal gør det nemmere at kommunikere med hinanden. Ved en fælles journal, kan egen læge se behandlingen på sygehuset, og hjemmeplejen kan se medicinændringer m.m.