# data[].attributes.body
Tartu
Viljandi
Pärnu

# data[].attributes.body
13. sajandi alguses, Liivimaa ristisõja ajal, läks Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu võimu alla. Otsustavaks sündmuseks sai Tartu Muinaslinnuse vallutamine 1224. aastal, mida on peetud ka muistse vabadusvõitluse lõpuks Mandri-Eestis. Mahapõletatud liinuse asemele püstitati kivist piiskopilinnus (praeguse tähetorni kohal) ning Tartust sai järgnevaks enam kui kolmeks sajandiks piiskopkonna keskus. Tartu raadi on allikais mainitud esmakordselt 1262. Linn kuulus Vana-Liivimaa rikkamate linnade hulka, mis elatus Venemaa ja Lääne-Euroopa vahelisest kaubandusest. Siin asus ka neli kloostrit ja kaheksa kirikut.

13.sajand rajati Tartusse piiskopkonna peakirik ja piiskopi kirik, selle lähedal asus ka piiskopi resident - Tartu piiskoplinnus. Tartu toomkirik on tellisgootika kõige võimsam näide Baltikumis. Sellega tegeleb hetkel Tartu Ülikooli muuseum.

# data[].attributes.headline
Viljandi(Viljandi ordulinnus, Jaani kirik ja Viljandi muuseum)

# data[].attributes.subject
Viljandi(Viljandi ordulinnus, Jaani kirik ja Viljandi muuseum)

# data[].attributes.body
Viljandis ordulinnus: koosnes pealinnusest, milleks oli 13. ja 14. sajandi vahetusel rajatud konvendihoone, ning kolmest eeslinnusest. Viljandi linn sai tekkida pärast 1224. aastat, mil asuti kivilinnuse rajamisele varasema puidust muinaslinnuse asemele. Linna ümbritses müür ja see oli trapetsikujuline ning ümbritses umbes kümne hektari suurust ala. Õiguste kinnitamisürik on säilinud 1283. aastast ja säilinud on ka Viljandi ordulinnuse varemed. Tänapäevani säilinud Viljandi raekoda valmis ümberehituste järel.

Viljandi ordulinnus on üks esimestest Eestis rajatud kivilinnustest. Viljandi pealinnus oli Liivimaal Riia järel suuruselt teine pealinnus. Praegu on linnusevaremed koos neid ümbritseva lossipargiga (Viljandi lossipark) kujunenud puhkealaks ja võetud ehitismälestisena riikliku kaitse alla[1]. Lossivaremetes korraldatakse kontserte ja on peetud spordiüritusi.

Viljandi Jaani kirik on Viljandis paiknev kivikirik. Kiriku kellatornis mängib Eesti suurim, 25 kellast koosnev kariljon Tõnu Kõrvitsa spetsiaalselt Jaani kiriku kellamängu jaoks kirjutatud teost. Tänapäev: Peaaegu valminud kirikus peeti 1991. aasta jõulude ajal jälle jumalateenistus ning 27. detsembri 1992 jõuti taas kiriku sissepühitsemiseni.

Viljandi muuseum: Viljandimaa keskaja ja varase uusaja väljapanek kajastab Viljandimaa elu-olu ning Viljandi linnuse arhitektuuri 13. sajandi keskpaigast kuni 17. sajandi alguseni. Ruumi kesksed eksponaadid on Viljandi ordulinnuse rekonstruktsioon ja aastatel 1878.–1879. samas toimunud arheoloogilistel kaevamistel leitud kapiteelid. Vitriinides on eksponeeritud  arheoloogilised leiud kogu Viljandimaa alalt. Omaette osa moodustavad Liivi ja Poola-Rootsi sõdadest pärinevad militaarsed eksponaadid.

# data[].attributes.body
Keskajal jagunes Pärnu kaheks linnaks: Uus-Pärnu ja Vana-Pärnu. Kõrvuti asunud piirilinnad Vana-Pärnu ja Uus-Pärnu olid mõlemad konkurendid kaubanduses. Uus-Pärnu ümbritses kivist linnamüür ja teine eelkindlus, et kindlustada nii linna kui ka linnust. Keskajaston säilinud vaid 15. sajandil rajatud Punane torn ja Vana-Pärnu kalmistu. Punasel tornilon  tänaseks  säilinud kolm korrust, mis on 1780. aastal linnavangla laiendamiseks tehtud ümberehituse tulemus. Sammuti on säilinud turuplats, raekod ja  müüride vallid.

Linnus ehitati Liivi ordu poolt Pärnu jõe vasakule kaldale. Linnuse ümber kujunes asula, mida hakati nimetama Uus-Pärnuks. Üle jõe asuvat Saare-Lääne piiskopi rajatud asulat kutsuti Vana-Pärnuks. Linnuse pärast ehitati Mõlema linna ümber  kivimüür, et kaitsta rünnakute eest. Pärnu ordulinnus koosnes konvendihoonest ja kahest eeslinnusest.  Linnus sai kahjustada Liivi sõjas ning järgnenud Poola-Rootsi sõjas. Linnusest on säilinud vaid 15. sajandil rajatud vangitorn linnamüüri kagunurgas, mis on ainus säilinud keskaegse Uus – Pärnu kaitsetorn. Tuntud kui Punane torn.  Tänaseks on säilinud kolm korrust, mis on 1780. aastal Linnavangla laiendamiseks tehtud ümberehituse tulemus.