# data[].attributes.headline
י ר " ל (יודע, רוצה לדעת,

# data[].attributes.body
י ר " ל (יודע, רוצה לדעת, למדתי) אנו ממריאים!!! בטרם נתחיל לחקור וללמוד אסטרונומיה נשתף ונרשום: מה אנו כבר יודעים על הנושא, מה אנו רוצים לדעת בנושא. בהמשך הלמידה, נוכל להוסיף בלוח גם מה למדנו.

# data[].attributes.headline
י ר " ל (יודע, רוצה לדעת,

# data[].attributes.body
י ר " ל (יודע, רוצה לדעת, למדתי) אנו ממריאים!!! בטרם נתחיל לחקור וללמוד אסטרונומיה נשתף ונרשום: מה אנו כבר יודעים על הנושא, מה אנו רוצים לדעת בנושא. בהמשך הלמידה, נוכל להוסיף בלוח גם מה למדנו.

# data[].attributes.headline
האם משהו יכול לימשוך עליו חור שחור? יונתן

# data[].attributes.subject
האם משהו יכול לימשוך עליו חור שחור? יונתן

# data[].attributes.headline
נויה אבן.   שאלו

# data[].attributes.body
נויה אבן.   שאלות .  האם יש מלא כוכבים?
איך מכניסים את המצלמה ללויון?
איך הלוין נמצא בחלל ?

# data[].attributes.headline
האם יש עוד חיים? חוץ מאי

# data[].attributes.body
האם יש עוד חיים? חוץ מאיתנו?

# data[].attributes.body
1)האם בעבר היו יותר כוכבי לכת.
2)עד כמה רחוק בחלל הצלחנו להגיע.
3)איך הירח סובב סביב כדור הארץ.
לא הצלחתי לצבוע אבל זה צבע אדום

# data[].attributes.body
האם ביקום מקביל אנו עושים דברים אחרים?
האם יש חייזרים?
איך גילו את האסטורנימה??

# data[].attributes.body
כמה כוכבים יש בסך הכל ?
יש סוף לעולם?

# data[].attributes.body
שון

כוכבים יותר גדולים מהשמש

# data[].attributes.headline
שגיא אטיאס - כמה גלקסיות יש?

# data[].attributes.subject
שגיא אטיאס - כמה גלקסיות יש?

# data[].attributes.body
האים יש חייזרים?
כמה זמן לוקח לטוס לירח

# data[].attributes.body
כמעט כל המחקר האסטרונומי נעשה באמצעות צפייה וניתוח של הספרקום הלקטומגנטי. יוצא מן הכלל הוא מחקר ירח, המאדים ומספר אסטורדים שנעשה גם באמצעות דגימות קרקע.

# data[].attributes.body
אני יודע שכדור הארץ מסתובב סביב השמש וסביב הצמו.
אני רוצה לדעת למה הוא מסתובב

# data[].attributes.body
יש אין סוף כוכבי לחת

# data[].attributes.headline
יש כוכבים שאנחנו רואים שהם זזים יונתן

# data[].attributes.subject
יש כוכבים שאנחנו רואים שהם זזים יונתן

# data[].attributes.body
1)האם היו בעבר יותר כוכבי לכת.
2)כמה רחוק

# data[].attributes.headline
אין סוף כוכבים

# data[].attributes.body
אין סוף כוכבים

שון

# data[].attributes.headline
שגיא אטיאס- כמה גלקס

# data[].attributes.body
שגיא אטיאס- כמה גלקסיות יש ?
האים יש חייזרים?
כמה זמן לוקח לטוס לחלל

# data[].attributes.body
אין סוף ליקום

# data[].attributes.body
כשכוכב מתפוצץ נוצר חור שחור

# data[].attributes.headline
האם החלל באמת אין סופי או שלא חקרנו אותו מספיק? יונתן

# data[].attributes.subject
האם החלל באמת אין סופי או שלא חקרנו אותו מספיק? יונתן

# data[].attributes.body
מאפיין ייחודי לאסטרונומיה הוא שבניגוד לשאר המדעים, האסטרונומיה כמעט אינה עוסקת בניסוים אלא בתצפיות.

# data[].attributes.headline
שגיא אטיאס-אני יודע 

# data[].attributes.body
שגיא אטיאס-אני יודע שהשמש מסתובבת סביב כדור הארץ וכדור הארץ מסתובב סביב עצמו

# data[].attributes.headline
 נויה אבן.  חללי

# data[].attributes.body
נויה אבן.  חללית עם במי אדם מקיפה את הכדור ארץ פעם ב90 דקות

# data[].attributes.headline
האם יש עוד חיים? חוץ מאית

# data[].attributes.body
האם יש עוד חיים? חוץ מאיתנו?

# data[].attributes.headline
לא אפשר לאבור את החל

# data[].attributes.body
לא אפשר לאבור את החלל

# data[].attributes.headline
יונתן איך אנחנו יכולים ליראות את העבר של כוכבים ולא איך שהם היום?

# data[].attributes.subject
יונתן איך אנחנו יכולים ליראות את העבר של כוכבים ולא איך שהם היום?

# data[].attributes.body
האם יש עוד חיים חוץ מאיתינו?

# data[].attributes.body
החלל אינסופי

# data[].attributes.headline
אסתי 1. אם יש סו

# data[].attributes.body
אסתי
1. אם יש סוף לכוכבים.
2. אם יש עוד כוכבים שיש בהם חיים.
3. אם יכול ליהיות שביום אחד החלל יעלם.

# data[].attributes.body
1)האם יש סוף ליקום?
2)האם יש כוכב שיש גם אליו חיים חוץ מכדור הארץ?
3)כמה כוכבים יש?

# data[].attributes.body
נוגה הוא כוכב הלכת השני במרחקו מהשמש מסלולו של נוגה הוא קרוב ביותר למסלול כדור הארץ וגדולו הוא קרוב ביותר לגודל של כדור הארץ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נוגה Venus

נוגה, צילום ממארינר 10

כוכב האם

כוכב אם

השמש

מידע כללי

סוג

כוכב לכת

קטגוריה

כוכב לכת ארצי

מיקום

מערכת השמש הפנימית

תאריך גילוי

ידוע מימי קדם

על שם

ונוס

מאפיינים מסלוליים

מרחק ממוצע מהשמש

108,208,926 ק"מ
(0.723,331,99 AU)

אפואפסיד

108,941,849 ק"מ
(0.728,231,28 AU)

פריאפסיד

107,476,002 ק"מ
(0.718,432,70 AU)

ציר חצי-ראשי

108,208,930±1 קילומטר, 0.723332±0.000001 יחידה אסטרונומית

זמן הקפה

0.615197 שנים
224.70069 ימים

מהירות מסלולית

‑ ממוצעת

35.020 ק"מ/ שנייה

‑ מקסימלית

35.259 ק"מ/ שנייה

‑ מינימלית

34.784 ק"מ/ שנייה

מאפיינים פיזיים

רדיוס קו משווה

6,052 ק"מ

ממדים

12,103.6 קילומטר

שטח פנים

‎4.6×10 ⁸‎ קמ"ר

מסה

‎4.8685×10 ²⁴‎ ק"ג

תאוצת הכובד בקו המשווה

0.904 ג'י
8.87 מטר/ שנייה 2

זמן סיבוב עצמי

117 ימים

מהירות סיבוב עצמי

0.00181103 ק"מ/ שנייה (בקו המשווה)

מהירות מילוט

10.36 ק"מ/ שנייה

טמפרטורה מינימלית

451.5 ° C
724.65 K

טמפרטורה מקסימלית

499.85 ° C
773 K

טמפרטורה ממוצעת

463.8 ° C
737 K

מאפייני אטמוספירה

לחץ אטמוספירי

9.3 מגה פסקל

נוגה (בלועזית: Venus, ונוס) הוא כוכב הלכת השני במרחקו מ השמש. מסלולו של נוגה הוא הקרוב ביותר ל מסלול כדור הארץ, וגודלו הוא הקרוב ביותר לגודל כדור הארץ. נוגה הוא כוכב לכת ארצי שהרכבו דומה להרכב כדור הארץ.

המאפיין הבולט ביותר של נוגה הוא החום העצום השורר על פניו, יותר מכל כוכב לכת אחר ב מערכת השמש. ה טמפרטורה גבוהה מ־ C°‏ 500, די והותר על מנת להתיך עופרת. ה אטמוספירה הסמיכה (פי 50 מזו של כדור הארץ) מסיעה את החום, כך שאין הפרש טמפרטורה משמעותי בין הצד המואר והצד החשוך.

נוגה הוא כוכב הלכת השני במרחקו מהשמש, בין כוכב חמה ל כדור הארץ. בשל היותו בעל מסלול "פנימי" סביב השמש (יחסית למסלולו של כדור הארץ) כוכב הלכת נוגה נמצא בקרבת השמש ב אופק כדור הארץ, ויכול להיראות בבירור רק מוקדם בבוקר, קצת לפני ה זריחה, או בערב, קצת אחרי ה שקיעה, בהתאם למיקומו יחסית לקו המחבר את כדור הארץ והשמש. נוגה בהיר יותר מכל כוכב וכוכב לכת, ולעיתים ניתן לראותו ביום בעין בלתי מזוינת.

זמן הסיבוב העצמי הוא 243 ימי הארץ בתנועה לאחור, כלומר מסתובב ממזרח למערב במקום ממערב למזרח (בדומה ל פלוטו ול אורנוס). לא ידוע בוודאות למה נוגה שונה במובן זה. זמן ההקפה (אורך השנה) הוא 224.7 ימי ארץ. לנוגה אין ירחים. מסלולו של נוגה סביב השמש הוא מעגל כמעט מושלם, עם אקסצנטריות של פחות מ־1%, בשונה משאר כוכבי־הלכת שלהם מסלול אליפטי. הרכב הכוכב סלעי.

במשך שנים[דרושה הבהרה] ראו בנוגה אח תאום ל כדור הארץ, משום ששני כוכבי הלכת כה דומים בממדיהם, במסה שלהם ובצפיפותם. קוטרו של כוכב הלכת נוגה הוא 12,100 ק"מ, לעומת קוטרו של כדור־הארץ שהוא 12,756 ק"מ. העננים הסמיכים המכסים את נוגה אינם מאפשרים לראות את פניו. בגלל קרבתו לשמש ו אפקט חממה חזק, שוררת על פניו טמפרטורה גבוהה בה מים וחומרים ממסים אחרים אינם מתקיימים במצב נוזלי אלא כגז (חלק מה אטמוספירה). בכך נמנעת היווצרות אוקיינוסים וימים, וכן אין משקעים שיוכלו ליצור נחלים או תהליכי בליית סלעים כמו אלה שקיימים על פני כדור הארץ. ה גשושית מגלן הראתה שמרבית פני השטח של נוגה הם מישורים גדולים שחלק מהם מתנשאים לגובה של מספר ק"מ.

מכדור הארץ רואים את נוגה בשעות משתנות, בתקופות מסוימות לפני השחר ובתקופות אחרות בשעות הערב המוקדמות, אך לעולם לא סביב חצות הלילה. תכונה זו נובעת ממסלולו סביב השמש, שהוא פנימי לזה של כדור הארץ. תופעה זו הטעתה את הקדמונים לחשוב כי נוגה הוא שני כוכבים שונים. נוגה ו כוכב חמה הם שני כוכבי הלכת היחידים שמתנהגים כך, ובתקופה שבה היה מקובל המודל הגיאוצנטרי מסלוליהם דרשו הסברים מסובכים. המודל ההליוצנטרי נותן הסבר פשוט של תופעה זו.

כוכב נוגה מוזכר כבר ב תלמוד הבבלי. השם "נוגה", שמשמעותו אור וזיו, ניתן לו כיוון שכוכב הלכת נוגה הוא כוכב הלכת הבהיר והזוהר ביותר הנצפה מכדור הארץ.

היוונים קראו לכוכב על שם אלת האהבה והיופי, אפרודיטה (Ἀφροδίτη), שאותה ירשה ונוס (Venus) הרומאית, וזהו שמו הנפוץ של הכוכב ברחבי העולם.

תמונת על־סגול מ־26 בפברואר 1979 של ענני נוגה

לחץ וטמפרטורה באטמוספירה של נוגה

הרכב האטמוספירה של נוגה

האטמוספירה של נוגה מתנשאת לגובה רב, דחוסה מאוד וחמה ככבשן. רוב האטמוספירה היא פחמן דו־חמצני, ובשכבות הגבוהות של האטמוספירה מצויה שכבה, אטומה בדרך כלל, של ענני חומצה גופרתית. הכמות העצומה של דו־תחמוצת הפחמן (CO ₂) באטמוספירה אינה מאפשרת לחום הנוצר מקרני השמש להיפלט לחלל על ידי קרינה תרמית, וכך גורמת ל אפקט חממה חזק. אפקט חממה זה מעלה את טמפרטורת פני השטח בלמעלה מ־C°‏ 400 מעל מה שהייתה עשויה להיות ללא הכמות העצומה של הפחמן הדו־חמצני באטמוספירה, וגורם לטמפרטורת פני השטח להגיע לטמפרטורת גבוהות של C°‏ 500 במקומות נמוכים סמוך לקו המשווה. כך פני השטח של נוגה לוהטים אף יותר משל כוכב חמה, אף שנוגה רחוק כמעט פי שניים מהשמש ומקבל רק 25% מהקרינה הסולרית (2613.9 W/m ² בחלקים העליונים של האטמוספירה ורק 1071.1 W/m ² בפני השטח). הטמפרטורה אינה משתנה באופן משמעותי בין הצד שבו יש יום לצד שבו יש לילה למרות סיבובו האיטי של נוגה (פחות מסיבוב אחד בשנה של נוגה; בקו המשווה פני השטח של נוגה מסתובבים 6.5 קמ"ש בלבד), זאת בשל האינרציה התרמית ו הסעת החום באטמוספירה הצפופה של נוגה. הרוחות באטמוספירה העליונה סובבות את כוכב הלכת ב־4 ימים בלבד ויוצרות הסעת חום מהירה.

הלחץ בפני השטח של נוגה הוא פי 90 מזה שעל בכדור הארץ. אילו יכולנו ללכת על נוגה היינו נמעכים תחת הלחץ הכבד, השקול ללחץ בעומק של כקילומטר מתחת לפני הים בכדור הארץ, ואם היינו מוגנים בפני הלחץ הכביר - בקושי אפשר היה לנוע דרך אטמוספירה כה סמיכה.

אור השמש על פני השטח של נוגה קלוש בשל מעטה העננים העבה שמחזיר את רוב הקרינה לחלל. כתוצאה מכך נמנע מאור השמש לחמם את פני השטח. ה אלבדו ה בולומטרי של נוגה הוא 60% בקירוב והאלבדו של האור הנראה הוא אף גדול יותר. לכן, על אף שהוא קרוב מכדור הארץ לשמש, פני השטח שלו אינם מתחממים משמעותית מקרינת השמש. ללא אפקט החממה הטמפרטורה על פני נוגה הייתה עשויה להיות דומה לזו שבכדור הארץ.

העננים המורכבים בעיקר מ גופרית דו־חמצנית ומעט חומצה גופרתית מכסים את כוכב הלכת כמעט לגמרי ומערפלים תצפיות אל פני השטח. הטמפרטורה בחלקים הגבוהים של עננים אלו היא C°‏ 45− בקירוב, בעוד שהטמפרטורה הממוצעת בפני השטח של נוגה היא C°‏ 464.

יש הסבורים כי מעטפת העננים של נוגה היא הסיבה לטמפרטורה הגבוהה, אך ההפך הוא הנכון. מעטפת העננים מחזירה חלק ניכר מקרינת השמש אל החלל, ומונעת ממנה להיכנס לאטמוספירת הפחמן הדו-חמצני הדחוסה שמתחתיה ולחמם אותה. לולא מעטפת העננים כמות החום הנלכדת בפחמן הדו־חמצני הייתה גדולה פי שניים בקירוב, והטמפרטורה הייתה עשויה להיות גבוהה עוד יותר.

בחלקים העליונים של העננים נושבות רוחות חזקות של 350 קמ"ש. בפני השטח הרוחות איטיות מאוד, לא יותר ממספר קילומטרים לשעה, בשל הצפיפות הגבוהה של האטמוספירה על פני השטח. גם רוחות איטיות אלו מפעילות כמות משמעותית של כוח נגד מכשולים

בשנת 2020 גילתה הדוקטורנטית יון ג'ו לי עדויות לריכוזים גבוהים של גז פוספין בעננים של נוגה, בעוד שלא ידועים תהליכים גאולוגיים או כימיים המתאימים להיווצרות הגז. המדענים העלו השערה שהגז נוצר על ידי מיקרואורגניזמים שחיים בעננים של נוגה ומייצרים את הגז. מיקרואורגניזמים דומים קיימים על כדור הארץ.

המבנה הפנימי המשוער של ונוס - הקרום (שכבה חומה חיצונית דקה), מעטפת (שכבה אמצעית אדומה) והליבה (שכבה פנימית צהובה) הערה: הצבעים הפנימיים מיועדים להמחשה בלבד

אף על פי שאין מידע ישיר על הרכבו הפנימי של נוגה, הדמיון בגודל ובצפיפות של כוכב הלכת לכדור הארץ מעיד כנראה על דמיון בין נוגה לארץ בנוגע להרכב הפנימי. כנראה גם לנוגה יש ליבה מתכתית של ניקל ו ברזל, שהרדיוס שלה הוא כ־3,000 ק"מ. ליבה זו נוזלית לפחות בחלקה, והיא מוקפת במעטפת סלעית ובקרום סלעי עבה.

השדה המגנטי של נוגה חלש מאוד בהשוואה לכוכבי לכת אחרים במערכת השמש, כנראה בשל סיבובו האיטי שאינו מספיק להניע דינמו פנימי של ברזל נוזלי.

בשל שני נתונים אלו - קרום עבה וסחרור איטי מאוד - בנוגה אין לוחות טקטוניים ש קיימים בכדור הארץ.

מפה טופוגרפית של נוגה מפיוניר ונוס

תמונת ראדאר של פני השטח של נוגה

מפענוח תמונות שסיפקו חלליות מנוגה הסתבר שקיימת פעילות געשית רבה ונמרצת המשפיעה על פני השטח. קרוב ל־90% מפני השטח של נוגה נראים כמורכבים מ בזלת חדשה יחסית. מעט מאוד מכתשים של פגיעת מטאורים קיימים, הן בגלל האטת המטאורים באטמוספיה הדחוסה, והן בגלל הפעילות הגעשית שמוחקת פני שטח קודמים, אך קיימים כמה מכתשי מטאורים, שהגדול מביניהם מגיע לקוטר 280 ק"מ. רוב מראות הנוף בנוגה הם תוצאה של התפרצויות של הרי געש וזרימה של לבה ופני השטח עתירי מכתשים געשיים, בקעות, מישורים קטנים והרי געש נישאים. מראות הנוף העתיקים ביותר על פניו של נוגה נראים כבני 800 מיליון שנה בלבד ורוב השטח צעיר הרבה יותר, וגילו כמה מיליוני שנים. להשוואה, פני השטח היבשתיים בכדור הארץ הם בני מיליארדי שנים.

על נוגה שני מישורים גדולים. מישור גדול אחד הוא שגודלו הוא בערך כגודלה של אוסטרליה ונמצא בחציו הצפוני של נוגה. במישור עשתר־טרה נמצאים ההרים הגבוהים ביותר על פני נוגה הקרויים הרי מקסוול ומתנשאים לרום של 11 ק"מ. המישור הגדול השני הוא אפרודיטה־טרה בחציו הדרומי של נוגה שגודלו בערך כגודלה של דרום אמריקה.

הר געש הגבוה על נוגה הוא מאעת מונס.

למעט הרי מקסוול, כל תווי השטח על פני נוגה קרויים על שמן של נשים מההיסטוריה ומה מיתולוגיות.

ערך מורחב - מעבר נוגה על פני השמש

מעבר נוגה על פני השמש קורה כאשר כוכב הלכת נוגה נמצא בדיוק בין כדור הארץ ל שמש. מכדור הארץ, נוגה מופיע כדיסקה שחורה הנעה על פני השמש. תופעה דומה לתופעה זאת היא ליקוי חמה הנגרם על ידי הירח, אבל, על אף שקוטרו של נוגה גדול כמעט פי ארבעה מקוטרו של הירח, נוגה מופיע כקטן בהרבה כיוון שהוא רחוק מכדור הארץ. לפני ה אסטרונומיה המודרנית, אירוע זה עזר למדענים להעריך את המרחק בין השמש לכדור הארץ באמצעות שיטת היסט.

ב־1967 חדרה חללית מסדרת ונרה הסובייטית לאטמוספירה של נוגה, ומדידותיה הפכו את המושגים אודות פני השטח של נוגה על ראשם. התגלה שנוגה רחוק מאוד מהתואר "התאום של כדור הארץ" שניתן לכוכב הלכת קודם לכן.

למעלה מ־30 שנה מדענים שולחים גלי מכ"ם לכוכב הלכת נוגה מכדור הארץ, ובאמצעות הגלים החוזרים יוצרים הדמיות תלת־מימד של פני השטח. בשנת 1978 החללית " פיוניר־ונוס" ערכה מיפוי של רוב כוכב הלכת נוגה. ב־1983 הגיעו מיפויי מכ"ם שערכו החלליות הסובייטיות מסוג ונרה. כמה חלליות מסוג זה אף נחתו על פני נוגה ונשרפו.

ב־1989 הגיעה החללית " מגלן" לנוגה. מטרתה הייתה לספק נתונים על השאלה: "מה היה מנגנון שחרור החום בנוגה?" התשובה עדיין לא ידועה בוודאות מספקת[דרושה הבהרה] . עם זאת, נתגלה שבנוגה הייתה וישנה פעילות געשית רבה, ולפעילות געשית זו השפעה נכבדת על עיצוב הנוף של נוגה, נוף הררי מאוד.

סדרת המשימות הסובייטית ונרה הגיעה להישגים חסרי תקדים. העצם הראשון מעשה ידי אדם על פני כוכב לכת אחר, חללית המחקר הרובוטית הראשונה באטמוספירה של כוכב לכת אחר, וגולת הכותרת - נחיתה מוצלחת של חללית רובוטית על פני כוכב לכת אחר. זו גם תוכנית חקירת פני השטח היחידה שתוצאות המדידה שלה הפכו לחלוטין את התפיסה ששררה לפניה: במשימות ונרה התגלה עד כמה פני נוגה לוהטים, ועד כמה כביר הלחץ על פני השטח.
חלליות הסדרה עברו פיתוח מואץ, כשכל משימה מבהירה עוד יותר מקודמתה עד כמה האתגר שלקחו על עצמם הסובייטים גבוה משציפו. תכנון חללית שתעמוד בחום ובלחץ דרש שימוש בטכנולוגיות שפותחו רק תוך כדי התוכנית. הסתבר גם שעל החללית להיות כבדה מאוד, ושחיישנים רבים אינם יכולים לתפקד בתנאים כה קיצוניים.

, - אחרי מה שנלמד מונרה 4 החלליות התאומות שוגרו בינואר 1969 בהפרש של חמישה ימים. הן הגיעו בהפרש של יום ב־16 וב־17 במאי לנוגה. החוזק שלהן שופר והן תוכננו לעמוד בלחץ של עד 25 אטמוספירות. כמו כן הן צוידו במצנחים קטנים יותר כדי לאפשר ירידה מהירה יותר לכיוון פני הכוכב. מכיוון שהמודלים האטמוספיריים הציגו שיא של 75-100 אטמוספירות בקרבת פני השטח של נוגה הגשושיות לא היו אמורות לשרוד את כל הדרך עד לפני השטח. ואכן, אחרי שהחזירו מידע למשך קצת יותר מחמישים דקות שתיהן התרסקו בגובה של קצת פחות מ־20 ק"מ מעל צידו הרחוק מהשמש של נוגה.

- סיפקה מידע מפני השטח למשך 50 דקות וקרסה בגלל תנאי שטח קשים. בעזרת פוטומטר היא סיפקה תוצאות מדידה שהראו שנוגה צלולה יחסית מתחת לעננים שנגמרו בגובה רב. היא איששה את המידע לגבי הטמפרטורה על פני השטח - C°‏ 470 ולחץ של 90 אטמוספירות. מדידות הראו שהסלעים שעל נוגה הזכירו במאפייניהם על פי כמות האורניום, תוריום והאשלגן שבהם גרניט.

- שוגרה ב־30 באוקטובר 1981. ב־1 במרץ 1982 הגיעה לאטמוספירת נוגה. החללית כללה מכשירים מתקדמים רבים ושלחה צילומי צבע של נוגה.

- שוגרה ב־2 ביוני 1983. מטרתה העיקרית הייתה למפות את פני השטח של נוגה על ידי שימוש במערכת מצלמות מתוחכמת לזמנה, כולל מצלמת רדאר. הגיעה לנוגה ב־10 באוקטובר 1983. הקיפה את נוגה במסלול קוטבי וצילמה כרבע משטח הכוכב.

- שוגרה ב־27 באוגוסט 1962, וחלפה על פני נוגה ב־14 בדצמבר באותה שנה. היא הייתה זהה בהרכבה למארינר 1, ולטענת נאס"א, הייתה חללית המחקר הבין־פלנטרית המוצלחת הראשונה. היא חלפה במרחק של 34,833 ק"מ מעל פניו של נוגה. לאחר מכן המשיכה ונכנסה למסלול סביב השמש.

מארינר 2 חשפה לראשונה, בעזרת גלי מיקרו ומכשירי מדידה שהתמקדו בקרינה תת־אדומה, שקצות העננים של נוגה הם אמנם קרירים אך הטמפרטורה על פני השטח היא לפחות C°‏ 425. גילוי זה ביטל את התקווה שיש סיכוי לקיום חיים על נוגה.

מחקרה של מארינר 2 נתן מושג טוב יותר לגבי מסתו של כוכב הלכת אך נכשל בניסיון לגלות שדה מגנטי או חגורות קרינה.

- שוגרה ב־14 ביוני 1967, וחלפה על פני נוגה ב־19 באוקטובר אותה שנה. הגשושית הגיעה למרחק של פחות מ־4,000 קילומטרים מעל קצות העננים. במקור הייתה אמורה להיות חללית חלופית למארינר 4 אשר שוגרה למאדים, אך בסופו של דבר משימתה של מארינר 4 הצליחה ולא היה בכך צורך, ולכן, נשלחה מארינר 5 אל נוגה. מארינר 5 נשאה ציוד מדידה רגיש יותר מזה של מארינר 2 וחזרה עם תוצאות חדשות. ניסוי שערכה בליקוי רדיו הניב מידע חדש על הרכבה, לחצה, וצפיפותה של אטמוספירת נוגה.

על תוצאות המחקר של מארינר 4 ו־5 עבד צוות סובייטי־אמריקאי בשיתוף פעולה נדיר לאותה תקופה.

- שוגרה ב־3 בנובמבר 1973, וחלפה על פני נוגה ב־5 בפברואר 1974 במרחק של 5,790 ק"מ ממנו. עם זאת, היא שוגרה בשיטת מקלעת כבידתית לכיוון כוכב חמה ומשימתה העיקרית הייתה דווקא לחקור אותו. לאחר שחלפה על פני נוגה נכנסה למסלול סביב השמש, במהלכו חלפה על פני כוכב חמה שלוש פעמים. הגשושית צילמה יותר מ־4,000 תמונות של נוגה. התמונות שהיו האיכותיות ביותר עד אז הציגו מעט מאוד מאפיינים של פני השטח באור נראה ואילו בעל־סגול נצפו לראשונה פרטים על פני העננים שלא נצפו עד אז מכדור הארץ.

פיוניר ונוס - משימה זו הורכבה משתי חלליות נפרדות: חללית אחת, ששוגרה ב־20 במאי 1978, נכנסה למסלול ב־4 בדצמבר אותה שנה; וחללית שנייה, ששוגרה ב־8 באוגוסט אותה שנה, הטילה לאטמוספירת נוגה ארבע גשושיות שמדדו את הרכבו, את הרוחות ואת התפרצויות החום בכוכב הלכת, והגיעה אל נוגה בעצמה ב־9 בדצמבר וביצעה מדידות של האטמוספירה העליונה. החללית הראשונה נשרפה באטמוספירת נוגה באוקטובר 1992 עד אז היא עסקה בחקירת האטמוספירה ומיפויו של כוכב הלכת בעזרת ראדאר.

מגלן - החללית מגלן הגיעה לנוגה ב־1990 והקיפה אותו עד 1994 כאשר התרסקה אל תוך אטמוספירת הכוכב. מיפתה את רוב הכוכב ונתוניה היו הבסיס למידע המדעי העכשווי על הכוכב. כינויה של החללית נובע מתאריך השיגור שלה, שהיה התאריך בו הפליג מגלן למסעו.

ונוס אקספרס - משימה של סוכנות החלל האירופית ששוגרה ב־9 בנובמבר 2005. משימתה היא לחקור את האטמוספירה ומאפייני הקרקע של נוגה ממסלול. החללית הגיעה אל נוגה ב־4 באפריל 2006, ונכנסה למסלול בהצלחה. משך הפרויקט המתוכנן הוא 500 יום.

יעפים בקרבת נוגה

הגשושית האמריקנית מסנג'ר ביצעה שני יעפים בקרבת נוגה בדרכה לכוכב חמה.

הגשושית האירופאית־יפנית BepiColombo ששוגרה בשנת 2018 עתידה לבצע גם שני יעפים בקרבת נוגה, אף היא בדרכה לכוכב חמה.

הגשושית האמריקאית Parker Solar Probe עברה בסמוך וכיוונה את מצלמותיה לצד הלילי של הכוכב והצליחה לתעד את אורכי הגל הנראים של האור, לרבות הצבעים האדמדמים הגובלים באינפרא־אדום, שיכולים לעבור דרך העננים.

כדי להתגבר על תנאי השטח הקשים, צוות של נאס"א הציע לבנות כלי רכב ייעודי לנוגה שיעמוד בלחץ ובחום העצומים. אפשרות אחרת היא לשגר לנוגה מטוס שישא מכשירים אלקטרוניים רגישים בתנאים הנוחים יותר של האטמוספירה העליונה. אפשרות נוספת היא לשגר לשם לוויין שיהפוך ל כדור פורח. בגובה 50 קילומטרים טווח הטמפרטורות נע בין C°‏ 0 ל־C°‏ 50, לחץ האוויר הוא אטמוספירה אחת, כוח המשיכה 0.9 מזה של כדור הארץ.

מחקר החיים על פני נוגה זכה לתשומת לב מדעית וציבורית רבה, בשל האמונה הרווחת בעבר כי יש עליו חיים לאור קרבתו ודמיונו היחסי לכדור־הארץ. לאחר שחמש חלליות רוסיות ושלוש חלליות אמריקניות צפו בנוגה, כששתי חלליות רוסיות נחתו בהצלחה על פניו ולאחר מחקרים באמצעות מכ"ם ו טלסקופ רדיו, נודע בבירור שפני השטח של נוגה הם מקום שאינו מאפשר קיום חיים, ודאי לא כאלה המוכרים למדע. עם זאת, בשלהי המאה העשרים מתחזקות טענות (שהוצגו לראשונה כבר ב־1963) לפיהן גופים זעירים שהתגלו באחת השכבות באטמוספירה של נוגה הם יצורים חיים בדמות בקטריות. במאמר הראשון שהעלה את התאוריה נאמר "תנאי השטח של נוגה הופכים את האפשרות שיש חיים שם לבלתי־סבירה, אבל העננים של נוגה הם סיפור אחר לגמרי. מים, פחמן דו־חמצני ואור שמש - התנאים ההכרחיים לפוטוסינתזה - שופעים בקרבת העננים." יותר מזה, ספיגת האור של החלקיקים המדוברים שבענני נוגה כמעט זהה (או לכל הפחות, דומה יותר משאר האפשרויות שנבחנו לאורך השנים) לספיגת האור של המיקרואורגניזמים החיים בעננים של כדור הארץ, ונראה שגם גודלם דומה מאוד.

במחקר משנת 2020 התגלה גז מסוג פוספין באטמפוספירה של נוגה, בגובה של בין 48 ל־60 ק"מ מעל פני הקרקע, דבר אשר יכול להעיד על קיומם של חיים.

כעצם השלישי הבהיר ביותר בשמים אחרי השמש ו הירח, נוגה קיבל מקום של כבוד במיתולוגיה ובתרבות של המין האנושי. רוב ההתייחסות המוקדמת באזור אירופה ו המזרח התיכון היא סביב המוטיב ה נקבי, והמאוחרת יותר סביב מוטיב ה שטן. המוטיב הנשי נובע ככל הנראה מיופיו של הכוכב והברק שלו. המוטיב השטני התפתח מאוחר יותר.

ההתייחסות הראשונה המיוחסת לנוגה היא מ תקופת הברונזה. טבלאות של כתב יתדות בבלי שנמצאו ב נינוה, מתעדות את זמני זריחת הכוכב, ומתוארכות סביב שנת 1600 לפנה"ס. נכון לתחילת המאה ה־21, הטבלאות שמורות ב מוזיאון הבריטי.

הבבלים, דוברי ה אכדית, זיהו את הכוכב עם האלה , המקביל בשפה ה שומרית ל אִינַנַ. ישות זו מייצגת את התגלמות הנשיות, אלת ה פריון, ה אהבה וה מין עישתר הוא מקור השם העברי אסתר. גם ב מיתולוגיה הכנענית הזיהוי דומה. ב תנ"ך האלה מכונה עשתורת, אחותו של בעל. עבודת האלה כללה קיום יחסי מין פולחניים בין כהנות עשתורת למאמיניה. פולחנה היה נפוץ מאוד ב ארץ ישראל, במיוחד בקרב נשים. במרחב ה פניקי כינו את האלה - ואת הכוכב - אסטרטה Astarte (ב יוונית Αστάρτη).

ה מצרים וה יוונים סברו שהכוכב המתגלה עם שחר והכוכב המתגלה לעת ערב הם שני גרמי שמים שונים, והעניקו לכל אחד שם שונה. את כוכב השחר כינו היוונים פוספורוס (ב יוונית Φωσφόρος - "מביא האור") ואת כוכב הערב הספרוס (ביוונית Ἓσπερος - "כוכב הערב"). לשמות אלו מספר גרסאות.

במסכת שבת דף קנו עמוד א' נאמר: "האי מאן דבכוכב נוגה יהי גבר עתיר וזנאי. יהי מאי טעמא? משום דאיתיליד ביה נורא."

עם התפתחות התרבות ההלניסטית, שני הכוכבים זוהו מבחינה פיזית כגרם שמים אחד, אך עדיין יוחסו לו שתי פרסוניפיקציות אליליות - פוספורוס תורגם ל־Lucifer ה לטיני (מילולית "נושא אור"), ו הספרוס היווני תורגם ל־Vesper.

במקביל, ובהקשר לייצוג ההתגלמות הנשית שהוזכרה לעיל, כינו היוונים את הכוכב על שם אלת האהבה והיופי, (Ἀφροδίτη), שאותה ירשה (Venus) הרומאית. ונוס החלה את דרכה כאלת היין והכרמים, אך זוהתה יותר מאוחר עם אפרודיטה וירשה את תכונותיה.

מקובל לקשר את יום שישי לאלה ונוס ולכוכב הלכת נוגה (ונוס), מכאן שמו בחלק מלשונות אירופה. בשפות הלטיניות הוא נובע מהשם הלטיני "דיאס ונריס" (Dies Veneris, יומה של ונוס). ב צרפתית הוא נקרא vendredi, ב איטלקית venerdì וב ספרדית viernes.

ב נצרות, נקשר נוגה ל שטן בעקבות הפסוקים בתנ"ך שבהם ישעיהו בן אמוץ מתנבא ככל הנראה על מלך בבל ואולי גם על האל הכנעני שחר: "אֵיךְ נָפַלְתָּ מִשָּׁמַיִם הֵילֵל בֶּן שָׁחַר, נִגְדַּעְתָּ לָאָרֶץ חוֹלֵשׁ עַל גּוֹיִם. וְאַתָּה אָמַרְתָּ בִלְבָבְךָ: הַשָּׁמַיִם אֶעֱלֶה, מִמַּעַל לְכוֹכְבֵי אֵל אָרִים כִּסְאִי..." ( ישעיהו, י"ד, י"ב- י"ג) על־פי הפרשנות הנוצרית המקובלת מרמזים פסוקים אלה לנפילתו של השטן מגן העדן כתוצאה מ גאוותו. בתרגום ה וולגטה, " הילל בן שחר" זוהה עם כוכב נוגה, הלוא הוא פוספורוס, שתורגם בתורו - בתרגום ללטינית - ל לוציפר. כך נוצר הקשר בין לוציפר הכוכב לשמו של השטן כמיתוס נוצרי.

כמו כן, האל הכנעני שחר מזוהה ככוכב השחר (Morning star) ואחיו התאום האל הכנעני שלם מזוהה ככוכב השקיעה (Evening star), פרוש שמה של העיר ירושלים היא "זו שנוסדה על ידי שלם". משמעות הפועל העתיק "ירה" היא "ייסד", כפי שבא לידי ביטוי בפסוק "אוֹ מִי יָרָה אֶבֶן פִּנָּתָהּ" ( ספר איוב, פרק ל"ח, פסוק ו').

הקישור של חטא הגאווה לכוכב נוגה נובע ככל הנראה מתכונותיו ה אסטרונומיות: זהו הכוכב הבהיר ביותר מבין כוכבי הלכת בשל קרבתו לכדור הארץ ובשל שכבת ה עננים מחזירי האור המקיפה אותו. מאחר שיחסית אלינו הוא בזווית קרובה לשמש, ניתן לצפות בו רק עם זריחת השמש ועם שקיעתה. קל, לכן, להבין כיצד נקשר לכוכב זה מיתוס של גאוה (יומרה להחליף את השמש), שבאה על עונשה.

בערך באותה תקופה ובמרחק אלפי קילומטרים, ייחסו גם בני ה מאיה ב דרום אמריקה חשיבות גדולה לכוכב נוגה. לוח השנה של המאיה כולל מספר מחזורים רב שנתיים. אחד ממחזורים אלו הוא מחזור כוכב נוגה. בני המאיה הצליחו לחשב את תנועותיו של הכוכב בדיוק מפליא, כולל את המחזור הסינודי שלו.

עדיין לא ברור מדוע השקיעו בני המאיה מאמץ כה גדול במפוי תנועות נוגה. מאחר שהממצאים מקשרים יציאה למלחמה והכתרות מלכים חדשים עם זריחת נוגה, יש טוענים כי הכוכב קושר ב מיתולוגיה של בני המאיה עם מזל טוב, במיוחד בהקשר המלחמתי. כינוייו של נוגה בשפת המאיה היו הכוכב הגדול (Noh Ek') ו כוכב הצרעה (Xux Ek').

גם ב אפריקה, בני ה מסאי סברו שיש למעשה שני כוכבים שונים, אך הם קישרו ביניהם באמצעות ה מיתוס הבא, המועבר בעל פה ללא מורשת כתובה: כוכב השחר הוא קילקן (Kileken). על פי המיתוס המסאי, הכוכב קילקן ירד לארץ כילד יתום קטן. הוא מאומץ בידי אדם זקן, מגלה לו את סודו, ורועה את צאנו. כאשר האדם בוגד בו ומגלה את הסוד, חוזר קילקן לשמים ומתגלה בדמות כוכב הערב, הלא הוא לקן (Leken).

אצל חלק משבטי הילידים ה אבורג'ינים ב אוסטרליה, הכוכב מכונה ברנומביר (Barnumbirr). הם ממתינים בלילה להופעת הכוכב לפני הנץ החמה, ולאחר הופעתו הם פונים לאהוביהם המתים, מראים להם את אהבתם ושלא שכחו אותם.

במיתולוגיה ההודית, מיוחס כוכב נוגה לאל שוקרה (ב סנסקריט शुक्र), שמשמעותו טהור, בהירות או צלילות. שוקרה הוא מנהיגם של קבוצת אלילים נחותים יחסית ולרוב שליליים המכונים אסורה (Asura).

ב סין העתיקה שם הכוכב היה טיי־ביי (Tai Bai 太白) אם זרח בערב, או צ'י־מינג (Qi Ming 启明) אם זרח בבוקר, אך שני השמות מתארים אותה אלוהות טאואיסטית, הקשורה למלחמה. ב סינית מודרנית, וכך ב קוריאנית ו יפנית שהושפעו ממנה מכונה נוגה כוכב הזהב (בסינית 金星). הערה: הסימן 金 במקור הוא מתכת שהיא אחת מ חמשת האלמנטים ב פילוסופיה הסינית, אך בסינית מודרנית בדרך כלל הכוונה ל זהב.

ב אסטרולוגיה המערבית, סמלו של הכוכב מעוצב בסגנון מיוחד המייצג את האלה ונוס ( סמלה של ונוס): עיגול עם צלב קטן מתחת ( יוניקוד: ♀). ישנו ויכוח מה מקור הסמל, האם הוא מסמל איבר כלשהו של ונוס ואיזה, ומי המציא את הסמל.

ב אלכימיה, סמל ה נחושת זהה לסמל זה. הקשר של ונוס (ובעקבותיהן המין הנשי כולו) לנחושת, אינו מוסכם בקרב כל החוקרים. לפי דעה אחת, הקשר הוא באמצעות האי קפריסין, שהיה מקור עיקרי לעפרות נחושת בתקופה ההלניסטית, וכך קיבל את שמו (נחושת היא Cuprum בלטינית). לפי המיתולוגיה ההלניסטית, ונוס נולדה מקצף הגלים לחוף קפריסין, וכך זוהה האי עם האלה. לפי דעה שנייה, הנשים היו מכינות באותה תקופה מראות מנחושת.

היו שהאמינו שנוגה היא " גן עדן", שבו מים לרוב וצמחייה עשירה, וששוכנים בו חיים. הסופר הצרפתי ברנאר דה פונטנל, כתב בשנת 1686: "אני יכול לראות מכאן כיצד נראים תושביו של נוגה: הם דומים למורים של גרנדה: אנשים נמוכים וכהי עור, שהשמש שזפתם, מלאי חוכמה ומזג לוהט, תמיד מאוהבים, כותבים חרוזים, אוהבי מוזיקה, עורכים פסטיבלים, נשפי מחולות ותחרויות בכל יום ויום."

אשכול כתבות על נוגה, באתר "הידען"

נוגה - מבעד הינומת העננים

הערך "נוגה", באתר אסטרופדיה

אפימרידים של כוכבי הלכת וזמני זריחה ושקיעה מישראל, באתר המועדון האסטרונומי

ארז גרטי, מערכת השמש - נוגה, במדור "מאגר המדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 7 ביולי 2011

יגאל פת־אל, מחר: אירוע נדיר על פני השמש, באתר ynet, 5 ביוני 2012 - כתבה על מעבר נוגה על פני השמש

עודד כרמלי, כמה זמן נמשכת יממה בכוכב הלכת נוגה?, באתר סוכנות החלל הישראלית, יוני 2018

רויטרס והארץ, כוכב הלכת נוגה נראה רדום, אך מתחת לפני השטח מסתתרת פעילות געשית נרחבת, באתר הארץ, 23 ביולי 2020

"ממלכה של נשים" : כוכב הלכת נוגה בספרות ובתרבות העבראית והכללית לאורך הדורות, בלוג "המולטי יקום של אלי אשד", אוקטובר 2020

נוגה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

ערן פוס, מכון דוידסון, מה מסתתר מתחת לעננים של נוגה?, באתר ynet, 27 בפברואר 2021

הניו יורק טיימס, רכב חלל פרקר תיעד את פני השטח הזוהרים והצבעוניים של נוגה, באתר הארץ, 27 בפברואר 2022

נגה (כוכב לכת), דף שער בספרייה הלאומית

1. משה גלנץ, ^ נוגה עובר לערב: 7 עובדות על כוכב הלכת הלוהט, באתר ynet, 8 בינואר 2018

2. ^ תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קנ"ו, עמוד א'.

3. ^ [1]

4. ^ ניו יורק טיימס, רכב חלל תיעד את פני השטח הזוהרים והצבעוניים של נוגה, באתר הארץ, 27 בפברואר 2022

5. ^ בשמי נוגה התגלו גופים זעירים. מחקר חדש מחזק את הסברה שהם חיים, באתר הארץ

6. אליסף קוסמן, ^ חוקרים גילו עדות אפשרית לחיים על כוכב הלכת נוגה, באתר ynet, 14 בספטמבר 2020

7. ^ מי שנולד בשעה שבה שולט כוכב נוגה (על פי המחזוריות של שבעת כוכבי הלכת כמו שכותב שם רש"י) יהיה אדם עשיר וזנאי (נואף) מדוע? מכיוון ששולט בו היצר כתנור כמו שנוגה עטוף באש.

8. ^ דיו קסיוס ספר 37 פרק 19

השוואת גדלים בין גרמי שמים (בכל תמונה משמאל לימין):
1. כוכב חמה < מאדים < נוגה < כדור הארץ
2. כדור הארץ < נפטון < אורנוס < שבתאי < צדק
3. צדק < פרוקסימה קנטאורי < השמש < סיריוס
4. סיריוס < פולוקס < ארקטורוס < אלדברן
5. אלדברן < ריג'ל < אנטארס < ביטלג'וז
6. ביטלג'וז < VY בכלב גדול < NML בברבור < UY במגן

# data[].attributes.attachment_link.title
נוגה - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
נוגה Venus כוכב האם כוכב אם השמש מידע כללי סוג כוכב לכת קטגוריה כוכב לכת ארצי מיקום מערכת השמש הפנימית תאריך גילוי ידוע מימי קדם על שם ונוס מאפיינים מסלוליים מרחק ממוצע מהשמש 108,208,926 ק"מ (0.723,331,99 AU) אפואפסיד 108,941,849 ק"מ (0.728,231,28 AU) פריאפסיד 107,476,002 ק"מ (0.718,432,70 AU) ציר חצי-ראשי 108,208,930±1

# data[].attributes.body
האם יש עוד חיים? חוץ מאיתנו?

# data[].attributes.headline
אסתי שיש כוכבים גדול

# data[].attributes.body
אסתי שיש כוכבים גדולים יותר מהשמש

# data[].attributes.headline
סופר נובה זה הגזים שיוצאים מכוכב שמיתפוצץ יונתן

# data[].attributes.subject
סופר נובה זה הגזים שיוצאים מכוכב שמיתפוצץ יונתן

# data[].attributes.body
יש אין סוף כוכבים

# data[].attributes.headline
היקום הוא אין סופי

# data[].attributes.subject
היקום הוא אין סופי

# data[].attributes.body
ירוקה

# data[].attributes.body
3 שאלות
1. האם כדור הארץ מתחמם?
2. האם ניתן לעצור את התחממות כדור הארץ?
3. כמה כוכבים יש?

# data[].attributes.body
כדור הארץ=המקום שאנו חיים בו

# data[].attributes.body
החלל אינסופי

# data[].attributes.body
כמה קרוב אתה יכול להיות לשמש.כמה זמן אתה יכול ליהיות בכלל. האים יש חיזרים

# data[].attributes.body
יקום=כל מה שקיים

# data[].attributes.body
ירוקה
כדור הארץ הוא כוכב היחיד שיש בו חיים