# data[].attributes.body
בכתבה שלפנינו נפגעת הזכות לפרטיות  מפני שהמשטרה הסתירה מבית המשפט שהתבצעה חדירה לטלפונים הפרטיים של אפי נווה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עורכי דינו של אפי נוה מאשימים כי המשטרה, בידיעת פרקליט המדינה דאז שי ניצן, הסתירו מבית המשפט שאישר את החדירה לטלפונים של אפי נוה, את העובדה כי מדובר בטלפונים שנגנבו ונפרצו בניגוד לחוק.

עו"ד בעז בן צור הגיש החודש תלונה לנציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, השופט (בדימ') דוד רוזן. ביסוד התלונה התנהלות פרקליט המדינה בתקופה הרלוונטית, עו"ד שי ניצן, ובכירי רשויות האכיפה, בתחילת הטיפול בפרשת מין תמורת מינוי .

לטענת סנגורי אפי נוה, החקירה החלה בעקבות שידול לגניבה, נטילה ופריצה לטלפונים ניידים פרטיים ומוגנים בסיסמה של אפי נוה, בהובלתה וניצוחה של עיתונאית גלי צה"ל הדס שטייף. לאחר ששטייף העבירה את תוצרי הפריצה למשטרה, רשויות האכיפה פנו לבית המשפט וביקשו צווי עיון וחיפוש בתוצרי הפריצה.

"כעולה מחומרי החקירה, בשלב שבו התבקשו הצווים, ידעו היטב בכירי רשויות האכיפה - ובכלל זה ראש להב 433 ופרקליט המדינה שי ניצן - כי מקור המידע הוא בעבירות קשות וחמורות שביצעו שטייף ושותפיה".

"רשויות האכיפה לא גילו לבית המשפט כי מדובר בראיות לא חוקיות"

סנגורי נוה טוענים כי "מחומרי החקירה עולה, כי בבקשה למתן הצווים שהוגשה לבית המשפט, רשויות האכיפה לא גילו לבית המשפט כי מדובר בראיות לא חוקיות שהושגו תוך ביצוע עבירות, והסתפקו בתיאורים עמומים על פיהם המידע מהטלפונים של פלוני (נוה) הגיעו לידי רשויות האכיפה מאת אלמונית (שטייף). בכירי רשויות האכיפה הטעו, איפוא, את בית המשפט, ולכל הפחות הציגו מצג עובדתי ממנו חסר העיקר - וזאת בבקשה למתן צווים שהתבקשו וניתנו במעמד צד אחד".

בתלונה נכתב כי שבוע לפני הגשת הבקשה, ביום 28.12.2018, ציין המשנה ליועץ המשפטי לממשלה רז נזרי במהלך שיחה עם הפרקליטות הצבאית כי "החומר הושג בעבירה כפי שתואר, כשעל פניו נראה כי הדברים עולים כדי פגיעה בפרטיות, עבירות על חוק המחשבים, וכו'"

אם כן תמהים סנגורי נוה, "הכיצד הגורמים הבכירים ביותר בפרקליטות המדינה - שהבקשה הוגשה על ידם - לא מציינים בבקשה כי הצו שהם מבקשים הוא להלבנת ראיות לא חוקיות שהושגו תוך ביצוע עבירה?!"

סנגורי נוה מוסיפים כי "התקשינו להעלות על דעתנו כי בחקירה שערש לידתה בעבירה שמבצעים אזרחים פרטיים, המגלה מורכבות משפטית מהמעלה הראשונה, ומנוהלת על ידי הדרגים הבכירים ביותר הן במשטרה הן בפרקליטות - הוצג מצג שווא שכזה לבית המשפט ". הללו ממשיכים וכותבים כי מהפרוטוקול עולה כי אופן השגת הראיות לא רק הוסתר במסגרת הבקשה הכתובה, אלא גם לא גוּלה במסגרת הדיון שהתקיים בפני כב' הנשיא - במעמד צד אחד".

בן צור מסיים את תלונתו בהאשמה כי "חומר החקירה מלמד כי פרשה זו - שנולדה בחטא לא רק מצד העבריינים אשר פרצו את הטלפונים הניידים, אלא גם, במחילה, מצד מי שבחר להעניק לעבריינים אלה "חסינות" המשיכה בהטעיה בוטה של בית המשפט מצד רשויות האכיפה, בהובלת פרקליט המדינה, בניסיון להכשיר את תוצרי הפריצה".

תגובת המשטרה טרם נמסרה.

תגובת הפרקליטות: "כל שֶׁנֹּאמַר בשלב זה הוא שלא הוסתר דבר מביהמ"ש. מכלול טענותיו של מר נוה יישמעו ויוכרעו בשימוע ולא בתקשורת".
חזקת החפות: אפי נוה הוא בגדר חשוד בלבד במעשים האמורים. הוא מכחיש את החשדות נגדו, ועומדת לו חזקת החפות.

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

# data[].attributes.attachment_link.title
"המשטרה הסתירה מבית המשפט כי הטלפונים נגנבו ונפרצו בניגוד לחוק"

# data[].attributes.attachment_link.description
לטענת סנגורי אפי נוה, "מחומרי החקירה עולה, כי בבקשה למתן הצווים שהוגשה לבית המשפט, רשויות האכיפה לא גילו כי מדובר בראיות לא חוקיות שהושגו תוך ביצוע עבירות, והסתפקו בתיאורים עמומים" ● לפי כך, לפי עורכי הדין, "בכירי רשויות האכיפה הטעו את בית המשפט"

# data[].attributes.headline
עדי טפטההזכות שנ

# data[].attributes.body
עדי טפטה
הזכות שנפגעת היא הזכות לפרטיות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חיטוט בוואטסאפ של פקוד - עבירה פלילית: כך קבע בית הדין הצבאי ביפו כאשר הרשיע החודש את רס"מ ר', איש קבע ששירת בתפקיד פיקודי באחד מהגדודים המבצעיים הסדירים בצה"ל, לאחר שזה עיין בשיחות הוואטסאפ של חייל ששירת תחת פיקודו.

על איש הקבע שהורשע במסגרת עסקת טיעון הוטל חודש מאסר בפועל שהומר בעבודות שירות וכן עיכוב בקידום בדרגה למשך 3 שנים, מאסר על תנאי ופיצוי של 3,000 שקלים לנפגע העבירה.

לפי גזר הדין, רס"מ ר', איש קבע מוערך ללא דופי משמעותי בעברו, עקב במשך כחצי שנה, בין 2018 ל-2019, אחר תוכן השיחות באפליקציית הוואטסאפ של אחד מהחיילים הכפופים לו: הוא חדר לאפליקציית ההודעות הפופולרית במכשיר הטלפון של פקודו - בזמן שזה התקלח - והצליח בכך לפתוח את פרופיל המשתמש בוואטסאפ של החייל, גם במכשיר שלו.

איש הקבע עיין במשך קרוב לחצי שנה, מהטלפון שלו, בשיחות הוואטסאפ שפקודו ניהל, ללא ידיעתו, ואף עשה בהן שימוש. כאשר גילה באמצעות החיטוט בוואטסאפ שפקודו פגע באחד מכלי הרכב של היחידה במהלך נסיעה, הוא אמר לו שהוא יודע שהוא זה שאחראי לכך.

בהזדמנות אחרת, איש הקבע איים על פקודו שיפנה למשטרה אם ימשיך לספר על אירוע מסוים שקרה ביחידה, לאחר שגילה בוואטסאפ שהחייל שיתף בכך קצינה אחרת בגדוד. בחקירתו הודה רס"מ ר' במיוחס לו.

שלושה מפקדים מיחידתו העידו בבית הדין הצבאי לטובתו של הנאשם, שהציג גם תעודות הצטיינות, מכתבי הערכה וחוות דעת חיוביות שצבר במהלך יותר מ-15 שנות קבע. "אין לנו בצבא הרבה אנשים כמוהו. אין לנו את היכולת לוותר על אנשים כאלה. בינוניים יש, מצוינים אין. כשמצוינים טועים המערכת צריכה לדעת להכיל את זה", העיד בפני השופטים קצין בכיר בדרגת אלוף משנה, מהמערך בו שירת איש הקבע שהורשע. "לא מדובר בעבריין אלא בנגד שטעה. הוא צריך לשלם על זה אבל אין לפגוע בדרגתו ויש להמשיך את שירותו בצה"ל".

התביעה הצבאית טענה כי מעשיו של רס"מ ר' פגעו "בערכים המוגנים ובבסיסו של כבוד האדם, בצנעת חייו וכן בערך הרעות". התביעה דרשה להוריד את איש הקבע בדרגה אחת, אך לטענתו מדובר היה בפגיעה קשה בתנאי הפנסיה שלו, שתתורגם לפגיעה כלכלית במשפחתו.

התביעה סברה גם שיש להטיל על הנאשם עונש מאסר בפועל, אך הסכימה להמירו בעבודות שירות מתוך התחשבות במצב משפחתו: הוא מטפל בבתו הנכה ואשתו פוטרה לאחרונה מעבודתה בגלל משבר הקורונה, שעה ששכרו צומצם בשל ההשעיה שספג עם פתיחת החקירה נגדו.

בסופו של דבר, בדעת רוב, החליטו השופטים שלא להוריד את דרגתו: "מעשיו של הנאשם פגעו משמעותית בפרטיות נפגע העבירה ובערכים המקודשים של כבוד האדם והזכות לפרטיות, תוך ניצול גישתו לטלפון של המתלונן. טיב היחסים בין השניים היה טוב, המתלונן היה בן טיפוחיו, הוא השקיע בו ולימד אותו והמניע למעשה נותר עלום. אופיו של האירוע שונה מתיקי פגיעה בפרטיות על רקע מיני. מקרה זה מעורר התלבטות אנושית קשה ביותר. הוא הורשע בעבירת פשע שתירשם ברישום הפלילי".

סנגורו, עורך הדין אילן כץ ממשרד כץ-מרגולוב-הראל, אמר בבית הדין: "מדובר בהרשעה ברישום פלילי מלא, כך שהנאשם כבר ניזוק בעשרות אלפי שקלים לאור השעייתו. לא נגרמו נזקים משמעותיים למתלונן והמעשים לא בוצעו להשגת רווח כלשהו".

מדובר צה"ל נמסר: "בית הדין הצבאי גזר 30 ימים מאסר בדרך של עבודות שירות, מאסר על תנאי ופיצויים בסך 3,000 שקלים לנפגע העבירה, על נגד בקבע, שהורשע בהתאם להודאתו בעבירות של פגיעה בפרטיות והתנהגות שאינה הולמת. זאת על כך שבחודש אוקטובר 2018, פרץ הנגד למכשיר הטלפון של נגד נוסף שהיה תחת פיקודו והתגורר עמו בחדרם שביחידה. לאחר מכן, במהלך החודשים נובמבר 2018 - אפריל 2019, קרא הנגד באמצעות הטלפון שלו הודעות והתכתבויות ממכשיר הטלפון הפרוץ, ובחלק מהמקרים השתמש במידע שראה בהתכתבויות, במסגרת שיחותיו עם גורמים שונים ביחידה, ובהם בעל המכשיר הפרוץ".

# data[].attributes.attachment_link.title
צה"ל: חיטוט בוואטסאפ של חייל - עבירה פלילית

# data[].attributes.attachment_link.description
חיטוט בוואטסאפ של פקוד - עבירה פלילית: כך קבע בית הדין הצבאי ביפו כאשר הרשיע החודש את רס"מ ר', איש קבע ששירת בתפקיד פיקודי באחד מהגדודים המבצעיים הסדירים בצה"ל, לאחר שזה עיין בשיחות הוואטסאפ של חייל ששירת תחת פיקודו.

# data[].attributes.body
בכתבה בלפנינו נשמרת הזכות להליך משפטי הוגן. זכותו של כל אדם, המצוי בהליך משפטי , לקבל תהליך משפטי הוגן ובין היתר הוא זכאי ל:

עו"ד מטעם המדינה

זכותו לדעת במה הוא נאשם

זכותו של כל אדם, לראות איזה ראיות יש נגדו

זכותו לערער על פסק הדין לבית משפט גבוה יותר

להיחשב חף מפשע כל עוד לא הוא לא הואשם הוא נמצא אשם במשהו.

https://www.maariv.co.il/news/law/Article-798392

# data[].attributes.body
בכתבה שלפנינו נפגעת הזכות לקניין הרוחני. קניין רוחני זהו כל דבר שווה ערך שהוא שלי, דבר שווה ערך שאי אפשר להרגיש, ובכל זאת אסור לקחת לי אותו.

https://www.israeldefense.co.il/he/node/46160

# data[].attributes.body
פגיעה בזכות לפרטיות
פוגעים בזכות לפרטיות בכך שפולשים לאנשים באמצעות עיבוד ביומטרי של צילום רישיון הנהיגה ותמונה של המשתמש ללא הסכמתו
וכידוע זכותו של אדם לחיות את חייו ללא חשיפה או חדירה לפרטיותו אישי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ב-15.10.2020 לחברת Wind לאור פרסומים מטעמה על הוספת טכנולוגיה לזיהוי פנים במערך הקורקינטים השיתופים שלה. לטענת החברה המהלך נועד למנוע שימוש בקורקינטים על ידי קטינים ומי שאין לו רישיון נהיגה, וזאת באמצעות עיבוד ביומטרי של צילום רישיון הנהיגה ותמונה של המשתמש, והשוואה ממוחשבת ביניהם.

במכתב העלה עו"ד גיל גן-מור, מנהל היחידות לזכויות חברתיות ואזרחיות באגודה, שורה של חששות מהשימוש בטכנולוגיה הביומטרית הפולשנית, ובהם מהחשש מזליגה של המידע הרגיש. טענו כי גם אם ניתנת הסכמת המשתמשים, הרי שהאחריות החברתית של התאגיד מחייבת אותו להימנע משימוש בטכנולוגיה לצרכים מסחריים ולא נחוצים, וזאת מהחשש הכבד לפגיעה קשה בפרטיות ובחירויות נוספות. קראנו לחברה לחזור בה מהחלטתה ולמצוא פתרון אחר לסוגיה.

פניית האגודה לזכויות האזרח, 15.10.2020

תשובת חברת הקורקינטים, 28.10.2020
קישורים:
מיכל רז-חיימוביץ', האגודה לזכויות האזרח: השימוש בטכנולוגיית זיהוי פנים עליה הצהירה ווינד מהווה פגיעה בפרטיות, גלובס, 15.10.2020

# data[].attributes.attachment_link.title
זיהוי פנים בשירות קורקינטים - פגיעה קשה בפרטיות

# data[].attributes.attachment_link.description
ב-15.10.2020 פנינו לחברת Wind לאור פרסומים מטעמה על הוספת טכנולוגיה לזיהוי פנים במערך הקורקינטים השיתופים שלה. לטענת החברה המהלך נועד למנוע שימוש בקורקינטים על ידי קטינים ומי שאין לו רישיון נהיגה, וזאת באמצעות עיבוד ביומטרי של צילום רישיון הנהיגה ותמונה של המשתמש, והשוואה ממוחשבת ביניהם.

# data[].attributes.body
בכתבה שלפנינו הפרטיות של האדם שבכתבה נפגעת בכך שחדרו לו לפרטיות ולחיים האישיים בכך שניסו לתקוף אותו ואת הכלב שלו והכו אותם בחוזקה וכתוצאה מכך כלבו נהרג והפרטיות האישית שלו נפגעה.

# data[].attributes.headline
שקד נקר:בכתבה זו

# data[].attributes.body
שקד נקר:
בכתבה זו הזכות לקניין ולרכוש נפגעה כאשר עובדת הדואר גנבה חבילות דואר של אחרים וגנבה להם רכוש ופריטים https://www.ynet.co.il/economy/article/SyklR00OBv?utm_source=m.ynet.co.il&utm_medium=social&utm_campaign=whatsapp

# data[].attributes.body
הזכות שנפגעה זאת הזכות לקנין רוחני
פגעו בזכות לקנין רוחני  בכך שאוסרים על מכירת כרטיסי טיסה למי שלא הזמין לפני תחילת הסגר, וכידוע שאסור לפגוע בקנינו של אדם והזכויות שלו כך שהוא יכול לעשות מה שהוא רוצה עם הרכוש שלו ואסור לפגוע בו

# data[].attributes.body
בכתבה שלפנינו נפגעה הזכות לפרטיות בכך שקצין בצהל ביצע מעשים מגונים והטריד מינית ארבעה חיילים ששירתו תחתיו במשך כשנתיים.

https://www.ynet.co.il/news/article/SyhHpAPuP

# data[].attributes.headline
קרינה שיינפלד 

# data[].attributes.subject
קרינה שיינפלד 

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/news/article/ByTCu112dP?utm_source=m.ynet.co.il&utm_medium=social&utm_campaign=referral
בכתבה שלפנינו רואים שנפגעת זכות הפרטיות בכך שהשוטרים פוגעים באדם שלא לבש מסכה.

# data[].attributes.body
הזכות לתהליך משפטי הוגן

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ראש לשכת עורכי הדין, עו"ד אבי חימי, קורא הערב ליועץ המשפטי לממשלה, עו"ד אביחי מנדלבליט, לערוך בדיקה מקיפה של האירועים החמורים שנחשפו בפרשת דרכי חקירתו של שאול אלוביץ'.
בתגובה לדברים שפורסמו ב'ערוץ 12' אמר הערב ראש לשכת עורכי הדין, עו"ד אבי חימי: ״הפעם נחצה כל גבול אפשרי. לא יעלה על הדעת שהמשטרה תנסה לפגוע בזכותו של אדם לייצוג משפטי הולם, ותנסה לגרום לפיטוריו של עורך דין כדי להשיג את מטרותיה.
בדרכה אל המטרה, המשטרה רמסה ברגל גסה את הזכות החוקתית להליך משפטי הוגן, תוך פגיעה בחופש העיסוק של עורכי הדין ובעצמאותם.
כל אדם זכאי להליך משפטי הוגן. זכותו לבחור את עורך הדין המייצג אותו, וזכותו המלאה שעורך הדין שבחר, ייעץ לו כמיטב חוכמתו וייצגו ללא מורא כי אם לא ישא חן בעיני המשטרה יפוטר.
אי אפשר להישאר אדישים לניצול תחושת המוגנות של אדם בחדר שיוחד למפגש עורכי דין. זו פגיעה חמורה בהגנתו וניצול ציני ובלתי ראוי של אמונו כי זכויותיו נשמרות. בוודאי שאי אפשר להישאר אדישים לגבולות המוסריים שנחצו, בהפעלת בן כנגד אביו בהיותה התנהגות נפסדת שעלולה להוביל לפגיעה בתא המשפחתי יקר הערך.
אני מגנה בתוקף כל פעולה החותרת תחת ערכי היסוד של הליך משפטי הוגן וזכותו של כל אדם לייצוג משפטי הולם, ומגנה בכל תוקף פעולות החותרות תחת חובתם של עורכי הדין לתת ללקוחותיהם את הייצוג המשפטי הטוב ביותר, ללא מורא ופחד מלבד מורא החוק.
לאור הדברים שציינתי, אני קורא בזאת ליועץ המשפטי לממשלה לערוך בדיקה מקיפה של האירועים החמורים שנחשפו, ולנקוט בפעולות ממשיות שיעקרו תופעות שכאלה מן השורש אחת ולתמיד".

# data[].attributes.attachment_link.title
יו"ר לשכת עוה"ד: "המשטרה רמסה את הזכות להליך משפטי הוגן"

# data[].attributes.attachment_link.description
ראש לשכת עורכי הדין, עו"ד אבי חימי, קורא הערב ליועץ המשפטי לממשלה, עו"ד אביחי מנדלבליט, לערוך בדיקה מקיפה של האירועים החמורים שנחשפו בפרשת דרכי חקירתו של שאול אלוביץ'. בתגובה לדברים שפורסמו ב'ערוץ 12' אמר הערב ראש לשכת עורכי הדין, עו"ד אבי חימי: ״הפעם נחצה כל גבול אפשרי.

# data[].attributes.body
הזכות לקניין רוחני

# data[].attributes.attachment_link.title
"ההחלטה מהווה פגיעה בזכות לקניין ובחופש העיסוק של ישראייר" - Passportnews

# data[].attributes.attachment_link.description
"ההחלטה מהווה פגיעה בזכות לקניין ובחופש העיסוק של ישראייר" - לקריאת הידיעה המלאה היכנסו לאתר Passportnews

# data[].attributes.body
הזכות שנפגעת בכתבה היא הזכות לפרטיות, מכיוון שמפתחי אפליקציית פייסבוק הוציאו מידע אישי ורגיש של משתמשי הפייסבוק ללא הסכמתם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
גולשת ישראלית הגישה לאחרונה בבקשה לתביעה ייצוגית נגד פייסבוק העולמית ופייסבוק אירלנד בטענה שהחברות גרמו לפגיעה קשה בפרטיות של משתמשי הרשת כשאפשרו למפתחי אפליקציות לדלות מידע אישי ורגיש על אודות חבריהם. זאת, לדבריה, מבלי ליידע אותם על כך או לקבל את הסכמתם, ותוך שאפשרו למפתחים למכור את המידע הרגיש לכל המרבה במחיר - בדומה לפרשת קיימברידג' אנליטיקס. את התביעה היא הגישה באמצעות עוה"ד עמית גולד, אבישי כהן וד"ר גיא שגיא. לדבריה, בהגדרות הפרטיות שלה היא הגבילה חשיפת מידע לחברים בלבד אבל לא ידעה שלמרות זאת, פייסבוק העבירה את כל המידע על אודותיה למפתחים של אפליקציות שחברי הפייסבוק שלה השתמשו בהן. היא טוענת שבשנים 2015-2010 אפשרה פייסבוק לעשרות אלפי ואולי אף מיליוני מפתחי אפליקציות לשלב אותן בפלטפורמה באמצעות ממשק בשם Graph API V1. ממשק זה אפשר להם לקבל ולאסוף מידע נרחב שכולל בין היתר תאריכי לידה, מקום מגורים, מצב תעסוקתי, השכלה, מצב משפחתי, עמדות פוליטיות, העדפות מיניות, פעילויות, תחומי עניין ועוד, לא רק על המשתמשים שהורידו את האפליקציות אלא גם על חברי הפייסבוק שלהם. באפריל 2014 פייסבוק אמנם הודיעה שתפסיק לאפשר את העברת המידע והשיקה את הממשק Graph API V2 שלכאורה לא היה אמור להעניק למפתחים גישה למידע. אלא שלפי הנטען, הם המשיכו להשתמש בממשק הישן שנה נוספת וגם לאחר מכן ועד יוני 2018 לפחות היא אפשרה לאלפי מפתחים נבחרים שנכללו ב"רשימה לבנה" להמשיך לאסוף את המידע האישי הרגיש. בבקשה צוין כי ב-2011 פתחה נציבות הסחר הפדראלית בארה"ב (ה-FTC) בהליכים נגד פייסבוק עקב התנהלות לא הוגנת ומטעה כלפי המשתמשים, וב-2020 החברה נקנסה בכחמישה מיליארד דולר והוצא צו מוסכם שבמסגרתו התחייבה לשנות את התנהלותה. אלא שכאמור, היא לא פעלה בהתאם לצו והמשיכה לפגוע במשתמשים. לפיכך, ב-2018 ננקט נגדה הליך דומה על ידי רשות הפרטיות בבריטניה, שהטילה עליה את הקנס המרבי האפשרי בסך 500 אלף פאונד, וכיום מתנהלים נגדה הליכים משפטיים ברחבי העולם. בבקשה נטען כי פרשת קיימברידג' אנליטיקס הוכיחה ביתר שאת את היקף הפגיעה העצום במשתמשים כתוצאה מהעברת המידע למפתחים שמוכרים אותו לחברות שמשתמשות בהם לצרכיהן. עוד נטען כי פייסבוק הטעתה את חבריה לחשוב שהם שולטים בהגדרות הפרטיות שלהם אלא שבפועל גם אם הגבילו את האפשרות להשתמש בנתונים שלהם - המידע עליהם הועבר גם הועבר. בכך, על פי התביעה, פגעו פייסבוק ופייסבוק אירלנד בפרטיות המשתמשים, הפרו את ההסכם איתם ואת חובות הגילוי ותום הלב, התרשלו והתעשרו על חשבונם שלא במשפט - גם לפי החוק הישראלי וגם לפי הדין הקליפורני שחל על פייסבוק אירלנד. בית המשפט התבקש לפסוק לכל תושב ישראל שהחזיק פרופיל פייסבוק מ-2012 (מועד פרסום צו ה-FTC) ועד להגשת הבקשה פיצויים על הפגיעה בפרטיות והפרת הדין, כשלהערכת המבקשת מדובר בכחמישה מיליון משתמשים. הנזק האישי לכל משתמש הוערך בזהירות ב-100 שקל לפחות לשנה (בסך הכול 800 שקל לכל אחד). עוד התבקש בית המשפט להורות לחברות לחדול מההתנהלות הפוגענית, למסור נתונים על הרווח שהפיקו כתוצאה מהעברת המידע ולהעבירו לידי הנפגעים. תגובתן של פייסבוק ופייסבוק אירלנד (באמצעות פייסבוק ישראל) לא התקבלה עד למועד פרסום הכתבה

# data[].attributes.attachment_link.title
בקשה לתביעה ייצוגית נגד פייסבוק

# data[].attributes.attachment_link.description
גולשת ישראלית הגישה לאחרונה בבקשה לתביעה ייצוגית נגד פייסבוק העולמית ופייסבוק אירלנד בטענה שהחברות גרמו לפגיעה קשה בפרטיות של משתמשי הרשת כשאפשרו למפתחי אפליקציות לדלות מידע אישי ורגיש על אודות חבריהם. זאת, לדבריה, מבלי ליידע אותם על כך או לקבל את הסכמתם, ותוך שאפשרו למפתחים למכור את המידע הרגיש לכל המרבה במחיר - בדומה לפרשת קיימברידג' אנליטיקס.

# data[].attributes.headline
אילן קריידרמןhtt

# data[].attributes.body
אילן קריידרמן
https://www.ynet.co.il/news/article/rJMh0Ourv?utm_source=m.ynet.co.il&utm_medium=social&utm_campaign=whatsapp
הכתבה מדברת על פגיעה בפרטיות משום שאיש צה"ל חודר לפלאפון של חייל אחר

# data[].attributes.body
https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001343919
בכתבה זו נפגעה הזכות לפרטיות בכך שהדליפו את פרטי התקשורת של דיירי הביניין

# data[].attributes.body
הזכות שנפגעה פה היא הזכות לפרטיות מכיוון שהופצו תמונות חושפניות של מאות נשים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
המשטרה עצרה שלושה צעירים בשנות ה-20 לחייהם בחשד שהפיצו את התמונות בקבוצות פנימיות בהן רשומים אלפי בני אדם * במהלך הפשיטה על בתיהם, נמצאו ברשות החשודים מחשבים וראיות נוספות * בין הקורבנות: דוגמניות ונשות תקשורת מוכרות

הפשיטה על בית החשודים

הותר לפרסום: בתום חקירה סמויה, המשטרה עצרה אמש (שלישי) שלושה חשודים בהפצת תמונות עירום וסרטונים של מאות נשים ונערות בטלגרם - ביניהן דוגמניות ונשות תקשורת. בין החשדות: פרסום מידע משפיל ופרסום מידע משפיל של קטינים. בימ"ר ת"א חושדים שחלק מחברי הקבוצה (נשים וגברים) הפיצו את החומרים הקשים בתמורה לכסף.
לעדכונים נוספים ושליחת הסיפורים שלכם - היכנסו לעמוד הפייסבוק של החדשות
במהלך החודשים האחרונים, זיהתה המשטרה תופעה רחבת היקף של הפצת תמונות עירום וסרטונים של מאות קורבנות, נשים ונערות ברשת הטלגרם - ללא ידיעת או הסכמת המצולמות. התמונות פורסמו בקבוצות פנימיות, בהן אלפי משתמשים.

המשטרה ניהלה חקירה סמויה והצליחה באמצעים טכנולוגיים לחדור לטלגרם, על אף היותה רשת אנונימית עם מגבלות אבטחה. במהלך החקירה, הצליחו החוקרים למפות את הקבוצות ולהתחקות אחר זהות המפיצים - תוך התגברות על אנונימיות רשת הטלגרם.

פשיטת ימ"ר תל אביב על בית החשודים

אמש, עם מעבר לשלב הגלוי של החקירה, פשטו שוטרים על בתיהם של מספר חשודים וחשודות מצפון הארץ וממרכזה, עצרו אותם לחקירה ותפסו מחשבים וראיות נוספות. מעצרם של שני החשודים המרכזיים (19 מקריית אתא ו-23 מקריית ים) הוארך על ידי בית משפט השלום בת"א עד מחר.

מהמשטרה נמסר כי היא "תמשיך לפעול באמצעות יכולותיה החקירתיות והכלים הטכנולוגים המתקדמים לאיתור ואכיפה נגד עבריינים המבצעים עבירות כלפי הציבור ותפעל להגנה על קורבנות, בגירים וקטינים, ברשת האינטרנט ובכל מקום אחר".

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - נחשפה רשת שהפיצה תמונות עירום של מאות נשים בטלגרם

# data[].attributes.attachment_link.description
המשטרה עצרה שלושה צעירים בשנות ה-20 לחייהם בחשד שהפיצו את התמונות בקבוצות פנימיות בהן רשומים אלפי בני אדם * במהלך הפשיטה על בתיהם, נמצאו ברשות החשודים מחשבים וראיות נוספות * בין הקורבנות: דוגמניות ונשות תקשורת מוכרות הותר לפרסום: בתום חקירה סמויה, המשטרה עצרה אמש (שלישי) שלושה חשודים בהפצת תמונות עירום וסרטונים של מאות נשים ונערות בטלגרם - ביניהן דוגמניות ונשות תקשורת.

# data[].attributes.body
הכתבה מדברת על הזכות לפרטיות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
איש קבע בצה"ל חדר לאפליקציה בטלפון של חייל הכפוף לו בזמן שהתקלח, ומאז עקב אחר התכתבויותיו. הוא הורשע בפלילים וירצה עבודות שירות. אל"מ העיד לטובתו: "כשמצוינים טועים המערכת צריכה להכיל את זה"

# data[].attributes.attachment_link.title
צה"ל: חיטוט בוואטסאפ של חייל - עבירה פלילית

# data[].attributes.attachment_link.description
איש קבע בצה"ל חדר לאפליקציה בטלפון של חייל הכפוף לו בזמן שהתקלח, ומאז עקב אחר התכתבויותיו. הוא הורשע בפלילים וירצה עבודות שירות. אל"מ העיד לטובתו: "כשמצוינים טועים המערכת צריכה להכיל את זה"

# data[].attributes.body
בכתבה שלפנינו נפגעת הזכות לפרטיות. הזכות לפרטיות זוהי זכותו של כל אדם לחיות את חייו מבלי שיחדרו לתוכם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הפרקליטות הגישה לבית המשפט המחוזי בבאר שבע כתב אישום נגד תושב דרום הארץ בן 78 בגין עבירות מין נגד שלוש בנותיו, ובהן אונס ומעשים מגונים. לפי כתב האישום הוא ביצע בהן את העבירות כשהיו בנות ארבע עד 15.

(אילנה קוריאל)

# data[].attributes.attachment_link.title
תושב הדרום נאשם שאנס את שלוש בנותיו כשהיו בנות 4 עד 15

# data[].attributes.attachment_link.description
הפרקליטות הגישה לבית המשפט המחוזי בבאר שבע כתב אישום נגד תושב דרום הארץ בן 78 בגין עבירות מין נגד שלוש בנותיו, ובהן אונס ומעשים מגונים. לפי כתב האישום הוא ביצע בהן את העבירות כשהיו בנות ארבע עד 15. (אילנה קוריאל)

# data[].attributes.body
בכתבה שלפנינו יש אי פרטיות באחת מהאלפיקציות הכי ידועות בעולם הנוער . https://www.mako.co.il/news-world/2020_q3/Article-7e12bfb579a3371027.htm?partner=tagit

# data[].attributes.body
https://mobile.mako.co.il/news-law/2020_q2/Article-c2d303e625bd271026.htm

# data[].attributes.body
אור טורג'מן

# data[].attributes.body
שקד פורטל
https://www.mako.co.il/news-israel/2020_q4/Article-4e9523ab3a28571027.htm
בכתבה שהכנסתי נפגעה הזכות לפרטיות כאשר הכניסו מצלמות נסתרות לאירוע

# data[].attributes.body
רותם לוי
https://www.ynet.co.il/news/article/r1aGspsOP?utm_source=ynet.app.android&utm_term=58364510&utm_campaign=general&utm_medium=social

בכתבה שלפנינו נשמרת הזכות לחיים וביטחון מםני ש....

# data[].attributes.headline
ג׳סיקה פבליקוב

# data[].attributes.subject
ג׳סיקה פבליקוב

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/news/article/rJMh0Ourv?utm_source=m.ynet.co.il&utm_medium=social&utm_campaign=referral
הכתבה מדברת על חיטוט בווטסאפ של חיילים זו עבירה פלילית.
הזכות שנפגעת כאן היא הפרטיות.