# data[].attributes.attachment_link.title
Tobias Rahim - Jesus lyrics | Musixmatch

# data[].attributes.attachment_link.description
Lyrics for Jesus by Tobias Rahim. Jeg-jeg, yeah
Mig-ig, yeah Maries far
Han fucker min vibe op
Siger min type er spedalsk
H…

# data[].attributes.attachment_link.description
The Slum Challenge er et interaktivt dokumentarprojekt om at leve i slummen i megabyen Manila. Projektets kerne er en interaktiv historiefortC&lling, der udfoldes gennem C8jnene paL en filippinsk slumdreng.

# data[].attributes.body
eligionsnørden

3 juveler: Buddha, Dharma (læren), Sangha (munke)

Buddha: rig prins - blev holdt væk fra lidelse

Årsag - virkning - det hele påvirker hinanden

Alt er forgængeligt - Alt er lidelse - duhkha

Vil have svar på duhkha igennem askese

Askese duede ikke - han ville dø af sult

Slottet og rigdommen duede heller ikke

Holde sig for yderligheder: selvplageri og nydelse - kroppen skal være i balance

Meditation

Samsara (vores verden) er en illusion

Mennesker har ingen sjæl - anatman - ikke-jeg - svært at acceptere, så flere steder tror man på, at man har en sjæl

Mara - dæmon der repræsenterer begær, had, uvidenhed inden i os selv - indre aspekt

Buddha modstår det og kam kalde sig for Buddha - den der har indsigt

Dharma: de fire ædle sandheder, herunder den otteledede middelvej samt hvad samsara er

De fire ædle sandheder:

Alt er lidelse/duhkha

Lidelse har en årsag - årsagerne er uvidenhed, had og begær

Lidelse kan ophøre

Vejen ud af lidelse

Mennesket skal gennem oplysning slippe ud af duhkha (lidelse) og samsara og slippe for reinkarnation

Alle skabninger opsamler karma - karma afgør, hvilken form man får i næste inkarnation

Nirvana - slut med egobevidsthed, ingen reinkarnation

Skandhaer: bevidsthedsfunktioner

3 lavere: legeme/krop, følelser og forestillinger

Handling/viljesytringer

Ens handlinger skal ikke styres af de tre lavere skandhaer

Den femte skandha er erkendelse!

Mennesket er grundlæggende begærligt grundet de nederste skandhaer

Det kan man slippe for igennem den otteledede vej - man skal inden undgå nydelse og selvplageri.

Otteledede vej:

1. Ret anskuelse

2. Ret beslutning - ikke fodre begær

3. Ret ord

4. Ret handlemåde

5. Ret levemåde - tøjle begær og have korrekt etisk livsførelse

Meditation:

6. Ret stræben

7. Ret tanke

8. 4 trancetilstande - her bliver man oplyst og indtræder i Nirvana - man kan her vælge at lade sig genføde og hjælpe andre eller komme i parinirvana, hvor man ikke bliver genfødt

# data[].attributes.body
Citat 1

Der er kun ét gode, viden, og ét onde, uvidenhed.

Sokrates (græsk filosof, ca. 470-399 f. Kr.)

Citat 2

Den, der passivt accepterer ondskab, er lige så involveret i den som gerningsmanden. Den, der accepterer ondskaben uden at protestere imod den, samarbejder i virkeligheden med den.

Martin Luther King (Amerikansk baptistpræst og borgerrettighedsforkæmper, 1929-68)

Citat 3

Gode gerninger fjerner onde gerninger.

Muhammed i Koranen 11, 114

Citat 4

Alt hvad vi er, er et resultat af, hvad vi har tænkt. Hvis en mand taler eller handler med ondt i tankerne, vil smerte følge ham. Hvis en mand taler eller handler med en ren tanke, vil lykke følge ham; som en skygge, der aldrig forlader ham.

Buddha (563-483 f. Kr.)

Citat 5

Der er intet godt træ, som bærer dårlig frugt, heller ikke noget dårligt træ, som bærer god frugt. For ethvert træ kendes på sin frugt. Man plukker jo ikke figner af tjørn, høster heller ikke druer af en tornebusk. Et godt menneske tager gode ting frem af sit hjertes gode forråd, og et ondt menneske tager onde ting frem af sit onde forråd. For hvad hjertet er fuldt af, løber munden over med.

Jesus i Lukasevangeliet 6, 43-45

# data[].attributes.attachment_link.description
Frådseri.
Tiden er det værste at frådse med. Se med når Jan Hellesøe får en ung kvinde til at gennemleve sin egen ligbrænding på et krematorie, for at få livet til at passere revy. Kan Jan Hellesøe fornemme, hvad det vigtigste er i hendes liv?
Se også hvordan musikerne Simon Kvamm og Lina Rafn påvirkes af frådseri i Fuckr Med Dn Hjrne - de 7 dødssynder Udløber: 1. okt 2026

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eriks krig

Instruktør: William Sehested Høeg

Du skal have JavaScript slået til for at se filmen. Overvej at opgradere din browser til en som understøtter HTML5 video

Du har installeret plugins, som muligvis kan forstyrre videoafspilleren.

Beskrivelse

I det besatte Danmark bor Erik med sin far Jens og hunden Pelle på en afsides gård. Her forsøger de at opretholde en normal tilværelse og holde lav profil fra tyskerne i området. En dag løber Pelle ned til en tysk kontrolpost, og soldaterne tager hunden med sig. Erik vælger at tage sagen i egen hånd.

Bedste placering all time

År:

2019

Spilletid:

17 min.

Sprog:

Premiere Shortlist:

16. september 2019

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmmagasinet Ekko er et magasin om film og medier. Det er anmeldelser, essays, analyser og baggrund, store interviews med hjemlige såvel som internationale filmikoner - skrevet af danske og internationale kritikere, filmfolk, journalister og kulturpersonligheder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dilemmaspillet “Folkedrabet på Bantikka” sætter fokus på nogle af de dilemmaer og spørgsmål, som forskellige aktører står overfor i forbindelse med et folkedrab, herunder lokale indbyggere, FN-soldater, udenrigsministre samt det øvrige internationale samfund.

# data[].attributes.body
Spilleregler (findes på www.shokk.dk)

Lærervejledning (findes på www.shokk.dk)

Bilag til teksterne (findes på www.shokk.dk)

Læsehæfte til eleverne (findes på www.shokk.dk)

7 film om påsken (findes på vimeo, se links i infobrevet)

Spillet ligger på skolen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Børn undrer sig og tænker mere end vi tror. Hvis børnene får mulighed for at tale med hinanden om de store spørgsmål i livet - i en filosofisk samtale - bliver de både dygtigere, gladere og mere omsorgsfulde mennesker.
Søg i undervisningsmaterialer Hvad er filosofi med børn?

# data[].attributes.attachment_link.title
Filosofipatruljen - Ta' børns sjove spørgsmål alvorligt! Filosofi med børn

# data[].attributes.attachment_link.description
Børn undrer sig og tænker mere end vi tror. Hvis børnene får mulighed for at tale med hinanden om de store spørgsmål i livet - i en filosofisk samtale - bliver de både dygtigere, gladere og mere omsorgsfulde mennesker. Søg i undervisningsmaterialer Hvad er filosofi med børn?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er historien som bliver begyndelsen på det hele. Det er historien om en kvinde på et æsel, tre mænd i ørkenen og et lille barn der bliver født. Poetisk og roligt fortalt følger vi rejsen til Davids by og den nat hvor det hele begyndte - den nat da en frelser blev født ...

Producent: Radiodrama.dk
Medvirkende: Morten Aagaard

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er historien som bliver begyndelsen på det hele. Det er historien om en kvinde på et æsel, tre mænd i ørkenen og et lille barn der bliver født. Poetisk og roligt fortalt følger vi rejsen til Davids by og den nat hvor det hele begyndte - den nat da en frelser blev født ...

# data[].attributes.body
Hjemmeside

Der er lavet en hjemmeside til projektet. Her kan du logge ind og finde film, bilag og billeder. Hjemmesideadressen er: www.fs-oest.dk/dl

Brugernavn: filip

Login: djævel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På rejse med Grundtvig. Projektet udbydes af en række Folkekirkelige skoletjenester, 2022, www.folkekirkensskoletjeneste.dk.

Udarbejdet af © 2022: Folkekirkens Skoletjeneste i Faxe, Stevns & Køge, RAMS, menighedsrådenes skoletjeneste Ribe stift, Folkekirkens Skoletjeneste i Varde, Skole-kirkesamarbejdet i Horsens, SkoleKirke Syddjurs, Skole-Kirke-Samarbejdet i Århus Kommune.Tegninger af Jan Solheim © 2022. Tak til: Center for Grundtvigsforskning, Katrine Frøkjær Baunvig. Tak til organist Martin Valsted, Skt. Jørgens kirke i Næstved.

# data[].attributes.attachment_link.description
På rejse med Grundtvig. Projektet udbydes af en række Folkekirkelige skoletjenester, 2022, www.folkekirkensskoletjeneste.dk. Udarbejdet af © 2022: Folkekirkens Skoletjeneste i Faxe, Stevns & Køge, RAMS, menighedsrådenes skoletjeneste Ribe stift, Folkekirkens Skoletjeneste i Varde, Skole-kirkesamarbejdet i Horsens, SkoleKirke Syddjurs, Skole-Kirke-Samarbejdet i Århus Kommune.Tegninger af Jan Solheim © 2022.

# data[].attributes.body
“Narnia”

For at få adgang til materialet går du ind på hjemmesiden www.shokk.dk. Her vælger du “MATERIALER med koder” i top-menuen og klikker på boksen med “Narnia” (klik på billedet). Så indtaster du koden: Aslan23

# data[].attributes.body
“Den lille prins”

For at få adgang til materialet skal du gå ind på hjemmesiden www.shokk.dk. Her vælger du “MATERIALER med koder” i top-menuen og klikker på boksen med “Den lille prins” (klik på billedet). Så indtaster du koden:  Flyver23

# data[].attributes.body
Retfærdighedens ryttere

Hævnen

To verdener

Stille hjerte

Adams æbler

Skyggen i mit øje

# data[].attributes.attachment_caption
Abortdemonstranter i Chicago: Uretfærdighed for nogen er uretfærdighed for alle

# data[].attributes.body
https://jyllands-posten.dk/debat/breve/ECE14121149/amnesty-der-er-ikke-noget-alternativ-til-fri-abort/

Explainer: Hvordan kan USA gøre abort ulovligt? | DRTV https://www.dr.dk/drtv/episode/explainer_-hvordan-kan-usa-goere-abort-ulovligt_320719

https://rettentilliv.dk/choose-life-2013/

# data[].attributes.attachment_link.title
Abortdemonstranter i Chicago: Uretfærdighed for nogen er uretfærdighed for alle

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi gik på gaden for at få retten til abort, og vi må gå på gaden for at bevare den, sagde en af alderspræsidenterne ved en demonstration i Chicago mod udsigten abortindskrænkninger

# data[].attributes.body
Bruges ifm. “The Trolley problem” evt. også kortfilmen “Sommersøndag”

# data[].attributes.attachment_link.description
SHOKK står for Skole-kirke samarbejdet i Kolding og Haderslev kommuner. SHOKK tilbyder spændende og lærerige arrangementer og forløb i kristendomskundskab 1.-10. klasse

# data[].attributes.body
Hører til værdispillet

# data[].attributes.attachment_link.title
Ressourcer og links | skolekirkesamarbejdet.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Carsten Bo Mortensen et al.: Liv og Religion 7/8. 2009. Gyldendal. Side 84-93 + 99-103 (kap. 4: Angst og Håb).

Tom Kristensen: Angst. Digt (1932) (Find den under 'Tekster og billeder').

Søren Kierkegaard: Begrebet Angest (1844). U ddrag fra Samlede Værker IV (1923), s. 40-42 og s. 142 (Find den under 'Tekster og billeder').

Kristeligt Dagblad 27.1.2012

Centrale historier fra GT og NT: (Se tekster fra biblen på http://www.udfordringen.dk/bibel/)

1. Mosebog 1.1-2.4 (Skabelsen)

Robert Crumb: Verdens skabelse. Side 15-21 - svarende til 1. Mosebog 2.4-3.24

1. Mosebog 11.27-12.8 (Abrams kaldelse)

1. Mosebog 16.1-27 (omskærelse)

3. Mosebog 19.1-37 (Regler)

Naja Marie Aidt: "Den blomstrende have". 1993

Ulrik Gutkin: Mig og jøderiet. Dokumentar. Danmark. 2009. Om omskærelse og jødisk id entitet. ( http://www.filmstriben.dk/skole/film/details.aspx?filmid=9000000214)

Peter Madsen: Menneskesønnen. Det Danske Bibelselskab. 1995.

Lukas 19.1-10: Historien om Zakæus

Lukas 15.11-24: Lignelsen om den fortabte søn

Hovedtræk fra kristendommens historie: (Se tekster fra biblen på http://www.udfordringen.dk/bibel/)

Pinse: Ap.G. 2.1-47

El Greco: Pinse. ca. 1600 (fx )

Paulus: Romerbrevet 7.1-25.

J.J. Nygaard: "Kirkens historie i Danmark" fra Kristendommens verden. Forum 1986 (Find den under 'Tekster og billeder').

Jan Lindhardt: Folkekirkens velkomstfolder (Find den under 'Tekster og billeder').

*Kirsten Nilsson: "Et offentligt ejet konsensusdemokrati med 9000 ansatte". Politiken 31.3.2013

"Dåbens liturgi" fra http://www.daabifolkekirken.dk/daabens-liturgi/

"Vis mig din tro". Pinsebevægelsen 1. afsnit. Sendt på DRK 6.3.2013 kl. 12:55 (Udsendelsen er ikke længere tilgængelig).

Kristne symboler. Eget ppt-oplæg (Find den under 'Tekster og billeder')
Andre religioner: Buddhisme:
Flemming Madsen Poulsen: Buddhismen. Munksgaard 1996. Side 4-22.

Bernardo Bertolucci: Little Buddha. Film. 1993. Uddrag - afsnittene om Buddhas liv.

Anne på Herrens Mark: Buddhisme. Udsendelse fra TVSyd ( http://www.tvsyd.dk/artikel/67810?autoplay=1&video_id=31168 eller http://www.youtube.com/watch?v=bTUTj-MuWmM - om dansk buddhisme)

Benares-talen (Vinaya Pitak 1,10) (Find den under 'Tekster og billeder').

Om middelvejen (Digha Nikaya, II, 311) (Find den under 'Tekster og billeder').

Mindfulness øvelse ( http://www.youtube.com/watch?v=K3TXL33WPN4&feature=related )

Tibetansk mantra-recitation. Om Mani Padme Hum ( http://www.youtube.com/watch?v=633eH4yajHE)

Dalai Lama i "TV 2 Go'aften Danmark" ( http://www.youtube.com/watch?v=vY5L6J3GUHA - uddrag)

# data[].attributes.attachment_link.description
Carsten Bo Mortensen et al.: Liv og Religion 7/8. 2009. Gyldendal. Side 84-93 + 99-103 (kap. 4: Angst og Håb). Tom Kristensen: Angst. Digt (1932) (Find den under 'Tekster og billeder'). Søren Kierkegaard: Begrebet Angest (1844). U ddrag fra Samlede Værker IV (1923), s. 40-42 og s.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Børne- og Undervisningsministeriet har udviklet to brætspil: Dilemmaspillet og Holdninger på Spil. Spillene skal hjælpe elever og undervisere til at få mere demokratisk selvtillid og til at finde vej i de mange dilemmaer, der møder dem gennem livet. Når forskellige unge spiller og taler med hinanden om emner og dilemmaer, opstår diskussionen. Derved udvikles deres evner til at diskutere kritisk og velovervejet, men samtidig åbent og nysgerrigt med blik for hinandens forskelligheder.
Dilemmaspillet og Holdninger på Spil kan downloades kvit og frit her på sitet.
Ideen med brætspillene er at ruste de unge til bedre at kunne deltage i debatter - både som lyttere og som talere. Ved at placere dialogen på en spilleplade i et kendt og trygt miljø skaber spillet en ramme, hvor forskellige unge kan give udtryk for deres holdninger. Også dem, som ellers kan have vanskeligt ved at ytre sig i et læringsrum.

# data[].attributes.attachment_link.description
Børne- og Undervisningsministeriet har udviklet to brætspil: Dilemmaspillet og Holdninger på Spil. Spillene skal hjælpe elever og undervisere til at få mere demokratisk selvtillid og til at finde vej i de mange dilemmaer, der møder dem gennem livet. Når forskellige unge spiller og taler med hinanden om emner og dilemmaer, opstår diskussionen.

# data[].attributes.body
1 / 1
Spillet om rettigheder

Forestil jer, at I sidder i en luftballon som er på vej over Atlanten. Der er vand så langt øjet rækker. Med i ballonen har I 10 sække med rettigheder. Hver sæk vejer 25 kg.
Pludselig begynder ballonen at tabe højde! Hvis I falder i vandet drukner I. Derfor bliver I nødt til at smide nogle sække med rettigheder ud af ballonen, - en sæk ad gangen. Hvilken rettighed vil I først smide overbord? – Og hvilken bagefter? – Og hvilke sække vil I holde på så længe som muligt?

Sæk A:  Retten til fritid
Sæk B: Retten til at sige sin mening
Sæk C: Retten til privatliv
Sæk D: Retten til at forsamles under fredelige former
Sæk E: Retten til at blive stillet for en dommer, hvis man anklages for en lovovertrædelse
Sæk F: Retten til frit at vælge religion
Sæk G: Retten til undervisning
Sæk H: Retten til et sted at bo
Sæk I: Retten til et rent miljø
Sæk J: Retten til at deltage i kulturlivet i samfundet

I hvilken rækkefølge vil I smide sækkene ud af ballonen. Start med den sæk I vil smide først:

1:______________________________________
2:______________________________________
3:______________________________________
4:______________________________________
5:______________________________________
6:______________________________________
7:______________________________________
8:______________________________________
9:______________________________________
10:_____________________________________

# data[].attributes.attachment_link.title
Page 2 from 'Etik og bioteknologi' by Folkirkens Skoletjenester Aarhus Stift

# data[].attributes.attachment_link.description
Undervisningsmateriale og bioetik. Udarbejdet af Naturcenter AQUA og KK44 Skoletjenesten 2018

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Før du begynder

Lav en plakat for en mærkesag

Det bliver du bedre til:

At skabe et produkt til prøven i kulturfag.

At formidle og reklamere for et politisk budskab

At opbygge en plakat der tydeligt fortæller budskabet.

At afstemme plakatens virkemidler (billede, titel, slogan, skrifttyper, farver, komposition) ift. det politiske budskab.

OM AKTIVITETEN

I denne aktivitet fremstiller du en plakat, der skal reklamere for en politisk mærkesag. Du finder selv et billede og indsætter titel og slogan, så det giver en samlet formidling.

En plakat kan bruges til at formidle et synspunkt på en sag. En plakat er relativt hurtig at fremstille, så du kan eventuelt producere to plakater, en for og en imod sagen.

TIP: I kan også lave plakater til historiske perioder, de ti bud i kristendom, filmplakater m.v.

Trin for trin

Lav en plakat for en politisk mærkesag

Emne 15 min.

Før I går i gang med denne aktivitet, har I fundet et emne og en problemstilling sammen med jeres lærer.

Udfyld emneboardet først for at gøre status.

HUSK

HUSK:

Dit produkt er blot en del af det du skal aflevere forud for prøven i kulturfag, og det tæller ikke i sig selv. Men hvis du bruger produktet godt til prøven, kan din fremlæggelse blive mere overbevisende, og dermed laver du et bedre resultat.

Produktet kan fx levendegøre dit stof eller anskueliggøre dine pointer.

Hvis du ikke har et emne, fordi du blot vil træne produktudfærdigelsen, kan du trække et emne at arbejde med her (klik på emnet, du trækker):

Hvorfor, til hvem og hvor?

Før du/I begynder at producere din SmåP, er der et par ting at overveje.

1. Vælg en kombination

T ræk i markeringerne nedenfor, og få input til at tænke over:

Hvad du/I vil med din/jeres SmåP?

Hvem den er til?

Hvor den skal vises?

Forproduktion 30 min.

Forestil jer, at I skal lave en plakat, der sætter fokus på jeres mærkesag og fremstiller jeres holdning til mærkesagen på en positiv måde.

Plakaten skal både reklamere for mærkesagen og give lyst til at støtte den.

Tal i jeres gruppe om, hvad plakaten skal fortælle.

Udfyld plakatboardet.

Plakater lavet af 9.-klasses-elever.

Produktion 15 min.

Find nu det billede, I er blevet enige om. I kan finde billeder ved at søge på fx Google Images.

VIGTIGT

VIGTIGT:

Husk, at medmindre der udtrykkeligt står, at de billeder du finder på nettet må bruges i andre sammenhænge, så må du ikke offentliggøre dem i nye sammenhænge, fx ved at dele dit færdige produkt på Facebook.

Sådan kan du finde godkendte billeder, som du må bruge:

Postproduktion 60 min.

Vi anbefaler, at I udfører dette trin på en computer, men I kan også bruge en tablet.

Åbn et billedbehandlingsprogram. Vi anbefaler Photopea via Skoletube eller to gratis, online programmer - se guiden under 'Værktøjer':

Canva er nemt og brugervenligt og leverer mange layouts at starte fra. Gratis.

Photopea via Skoletube er lidt mere avanceret, men giver flere muligheder. Skabeloner at starte fra. Kræver abonnement på Skoletube.

Pixlr er brugervenligt og har avancerede funktioner. Gratis.

Nu skaber I jeres plakat, med udgangspunkt i de valg I traf, da I lavede jeres plakatboard og gennemgik trinnet "Hvorfor, til hvem og hvor?":

Indsæt billede(r) og justér evt. lys og farver.

Tilføj tekster (titel mm.) og justér skrifttype, størrelse og farve.

Gem plakaten som en fil - se hvordan i guiden.

Nu kan plakaten printes ud, uploades til Intra, SkoleTube eller lignende.

Funker det? 15 min.

Vis jeres plakat til andre personer uden at forklare dem noget først:

Spørg dem:

Hvad synes I om plakaten? Hvorfor?

Hvad fortæller plakaten? Hvilket budskab opfatter I?

Hvem mener I, er målgruppen?

Hvor mener I, plakaten egner sig til at blive vist?

Diskutér i jeres egen gruppe, om de andres oplevelse af jeres plakat passer godt til det, I tidligere har besluttet. Er det nødvendigt at lave ændringer i jeres plakat, så gør det nu?

Fremlæggelsen

Hvis du/I skal fremlægge dit/jeres produkt (fx til prøven) så husk, at produktet skal hænge sammen med resten af fremlæggelsen.

Brug jeres produkt til at præsentere de vigtigste pointer og til at problematisere eller perspektivere dit/jeres emne.

Inden fremlæggelsen, er det derfor vigtigt at du/I gør jer følgende overvejelser:

Forhold dig/jer til problemstillingen.

Lav en disposition.

Skriv noter til dit/jeres oplæg.

Inddrag produktet - hvorfor har du/I valgt at bruge plakaten som produkt? Hvordan understøtter produktet problemstillingen?

Øv til sidst oplægget overfor andre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lav en plakat for en mærkesag | Små Produktioner

# data[].attributes.attachment_link.description
Før du begynder Det bliver du bedre til: At skabe et produkt til prøven i kulturfag. At formidle og reklamere for et politisk budskab At opbygge en plakat der tydeligt fortæller budskabet. At afstemme plakatens virkemidler (billede, titel, slogan, skrifttyper, farver, komposition) ift. det politiske budskab.

# data[].attributes.headline
Aktiviteter til kulturfagene - helt gratis.

# data[].attributes.subject
Aktiviteter til kulturfagene - helt gratis.

# data[].attributes.body
Bemærk siden med udeaktiviteter

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På denne side deler vi vores ideer til undervisningen i historie, samfundsfag og kristendomskundskab. Ideerne stammer fra Astrids erfaringer som underviser og konsulent samt Dagmar og Antons egen skolegang. Der er ikke tale om længere forløb, men ideer, du selv kan tænke ind i dine forløb.

Til alle ideerne er der knyttet kompetenceområder.

Vi håber, du kan bruge ideerne i din undervisning.

Alle materialer på kulturfagsideer.dk må du bruge i din undervisning. Hvis du er på en skole, der er udvalgt Copydan skole, skal du huske at indberette de materialer, du bruger fra denne hjemmeside. Du skal indberette hvis:

Du giver eleverne link til filer, du bruger på siden.

Printer nogle af filerne til eleverne

Gemmer en digital kopi af en fil, som du udleverer til eleverne

"Eksemplarfremstilling af digital/papirkopier/prints fra denne hjemmeside til undervisningsbrug på uddannelsesinstitutioner og intern administrativ brug er tilladt med en aftale med Copydan Tekst & Node. Eksemplarfremstillingen skal ske inden for de rammer, der er nævnt i aftalen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alle materialer på kulturfagsideer.dk må du bruge i din undervisning. Hvis du er på en skole, der er udvalgt Copydan skole, skal du huske at indberette de materialer, du bruger fra denne hjemmeside. Du skal indberette hvis: Du giver eleverne link til filer, du bruger på siden.

# data[].attributes.body
Peterskirken
Når pengene i kassen klinger, straks sjælen af Skærsilden springer
Sakramenter
Flytter fokus til Gud
Johan Tetzel
Revoco
Augustinerordenen
Retssagen i Worms
De 95 teser

# data[].attributes.body
https://ikierkegaardsfodspor.dk/index.html

paakant.dk

Thi det Store er ikke at være Dette eller Hiint; men at være sig selv, og dette kan ethvert Menneske, når han vil det.

Livet må leves forfra, men kan kun forstås bagfra

Det er ingen kunst at forføre en pige, men en lykke at finde én, som er værd at forføre

At vove er at tabe fodfæstet en kort stund. Ikke at vove er at tabe sig selv

Når man bliver ved at gå, så går det nok

Genier er som tordenvejr: de går mod vinden, forfærder menneskene, renser luften

Ikke hvad der hænder mig, gør mig stor, men hvad jeg gør, og der er dog vel ingen, der mener, at en mand blev stor, fordi han vandt den store gevinst i lotteriet?
Frygt og Bæven, 1843

alle latterlige ting forekommer det mig at være det allerlatterligste at have travlt i verden

# data[].attributes.body
Grundtvig: 5 skarpe

I Danmark er jeg født af Natasia

Hvad betyder folkelighed?

Hvad betyder det at vi har behov for at høre til og blive oplyst?

Hvad betyder ordet oplysning for Grundtvig?

Hvad synes I om hans tankegang, at man skal have lyst til at lære og at skolen skal være eksamensfri?

Det levende ord - hvem synes I er gode til at forklare ting? Komikere, politikere, fodboldspillere...

Forklar "den levende vekselvirkning"

Det politiske - hvad var vigtigst for Grundtvig? Ikke styreformen, men er folkets interesser bliver repræsenteret

Hvorfor var Grundtvig bange for demokratiet? Splittelse

Hvordan forstår Grundtvig begrebet frihed? Trosfrihed og politisk frihed. Ytringsfrihed!

Hvad er vigtigst i kristendommen? Meningen, lovsang (salmer), mundtlighed, fællesskab, først menneske og så kristen

Hvad mener han med: først menneske og så kristen?

Hvorfor er vores historie så vigtig for os i dag?

"Nu falmer skoven trindt om land"

# data[].attributes.body
Lave mind-maps over religionernes læresætninger

Etik-øvelser:

Etiske dilemmaer - diskuter i 2 min.

Etisk frugtsalat

Ja og nej positioner om frihed

Begrebsbarometer

Sokratisk samtale

If I stay - kristendom
Mothica - no one

Både kristendommen og Islam er logocentriske - fokus på ordet. I den kristne tradition blev ordet til kød i Johannesevangeliet: og ordet blev kød og tog bolig iblandt os - derfor acceptabelt at skildre ordet som en menneskelig skikkelse. I den islamiske tradition blev ordet ikke til kød og ordet skal forblive i et ords skikkelse

# data[].attributes.body
Hvad, hvordan, hvorfor, hvilken, hvilket osv.

●Beskriv

●Forklar

●Giv dit bud på…/giv eksempler på/giv din mening om

●Vurdér

●Gør rede for…

●Påpeg forskelle/ligheder…

●Fortæl om

●Sammenlign

●Kender du….

●Overvej

●Diskuter

●Forklar hvad er hensigten med….

forhold mellem individ og religion samt religion og samfund,

– kristendom og andre religioner samt livsopfattelser,

– perspektivering til hverdagsliv og/eller en større sammenhæng

– anvendelse af faglige begreber.”

# data[].attributes.body
Kulturmøde:
I Danmark er muslimer og islam som religion ofte i mediernes søgelys, og der debatteres ofte emner som beklædning, kønsroller og ikke mindst Muhammed-tegningerne. Hvad mener du om denne debat, og hvorfor tror du, at muslimer og islam ofte debatteres?

Hvordan opstår der hhv. negative og positive kulturmøder?

Hvilke ting kan spille ind, hvis et samfund ønsker en vellykket integration?

Hvilke problemstillinger opstår der, når forskellige kulturer mødes?

Giv eksempler på væsentlige ligheder og forskelle mellem kristendom og islam

I Danmark blev Blasfemiparagraffen afskaffet i 2017. Hvad siger det om, hvor stor en rolle vi tillægger religion/tro i dag?

Forklar forholdet mellem kirke og stat i Danmark - hvordan kan vi som borgere i landet se, at kirken har indflydelse i samfundet?

Reflekter over, hvordan syndefaldsmyten skildrer forholdet mellem mand og kvinde, og hvordan det påvirker forholdet mellem kønnene i dag.

Nævn mindst to andre forbud, som vi kender fra andre trosretninger end Jehovas Vidner

Hvordan kommer religionernes kulturelle forskelle til udtryk i hverdagen?

Hvilke muligheder og problemer opstår der i forbindelse med integration?

Ondskab og lidelse:
Reformationen:
Frelse er et centralt ord for Martin Luther. Hvordan forstår du begrebet?

Historisk set har kristendommen haft stor betydning for Danmark. Hvordan tror du, at kristendommen eller andre religioner i fremtiden vil præge hverdagen for det moderne menneske?

Den danske folkekirke anses for at være langt mere rummelig end den katolske kirke. Giv eksempler på denne rummelighed og hvorfor der er denne forskel.

Hvordan forklarer buddhismen ondskab?

Kan man kende det gode liv, hvis man ikke kender lidelsen?

Reflekter over, hvorfor Gud tillader lidelse i verden, når Gud er god, alvidende og almægtig.

Hvilken betydning har religionernes myter i forståelsen af religionerne?

Er der lighed mellem religionernes myter?

Skal der være religion tilstede for at have et godt samfund?

Hvilke udfordringer står Folkekirken overfor, og hvordan ser fremtiden ud?

Hvilken betydning har tro for menneskers liv?

En troende kan måske finde en mening og trøst i, at alt retfærdiggøres når man dør. Mennesket belønnes eller straffes efter døden. Hvordan kan en ikke-troende finde mening og trøst, når han/hun rammes af det onde?

På hvilke måder kan vi definere om en handling er god eller ond?
Hvilken betydning mener du, troen har for mennesker i dag?

Diskuter, om man altid bliver klogere af at lide.
Giv eksempler på både og

Hvor kan vi møde lidelse i livet? Kom med flere eksempler.

Hvordan forklarer fortællingen om Job lidelsen i vores liv? Er Jobs bog interessant i dag og hvorfor/hvorfor ikke?

Er Gud altid retfærdig? Hvad fortæller Bibelen (fx Jobs bog) om lidelse og retfærdighed? Er disse forklaringer interessante i dag?

Frihed og angst:
Definer begrebet ytringsfrihed. Hvilken betydning har ordet i Danmark?

Giv eksempler på frihed som en positiv og negativ følelse.

Hos Kierkegaard kan frihed og de mange muligheder medføre en følelse af angst – Hvorfor tror du?

Kender I til noget I jeres liv, der kan vække angst - enten af godt eller ondt?

Abort og etik:
I Danmark er der i dag ikke den store debat om, hvorvidt abort skal gøres forbudt, men i en række katolske lande er der et næsten totalt forbud mod abort. Hvorfor er abort ikke tilladt i mange katolske lande?

I forbindelse med abort kan man argumentere for, at mennesket griber ind i Guds plan og leger hersker. Nævn andre eksempler på, at vi mennesker griber ind og leger skabere/herskere, hvis man skal se det fra et religiøst perspektiv

Diskuter følgende spørgsmål.Hvad vejer tungest – beskyttelsen af det ufødte barn eller kvindens ret til at bestemme over sit eget liv?

Fristelser:
Er det syndigt at falde i fristelse? Er det ok at modtage tilgivelse for sin synd

# data[].attributes.attachment_link.title
Fase 3 - Brætspillet Egnet? | Landsprojekt2019

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/itsmazen/videos/1112783105528134/

# data[].attributes.attachment_link.title
Helvedes homo - en muslim springer ud (1:2) | TV | DR

# data[].attributes.attachment_link.description
Dansk reportage fra 2018 Abdel Aziz Mahmoud er homoseksuel og muslim. Men kan man overhovedet være begge dele? Det sætter TV-værten sig for at undersøge, inden han springer ud på landsdækkende TV. I denne personlige og bevægende miniserie, opsøger Abdel blandt andre imamer og taler med dem om islams syn på homoseksualitet.

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/Debatten/videos/1880713635302919/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi bør ikke sanktionere kvinder alene på grund af påklædning, lyder det fra designer bag modeshow.

Det var mere end bare et almindeligt modeshow, som onsdag udspillede sig på catwalken ved modeugen i København.

Her gik modeller i den muslimske klædedragt niqab, mens andre modeller var klædt ud som politibetjente under tøjmærket MUF10's show.

- Pligt at støtte kvinders ytringsfrihed

Den 1. august trådte tildækningsforbuddet i kraft i Danmark, og det er blevet mødt af flere protester.

Vi bør ikke sanktionere en kvinde, der hverken truer eller påfører andre skade
Reza Etamadi, designer

Designeren bag MUF10, Reza Etamadi, fortæller i en skriftlig kommentar, at han føler en pligt til at støtte kvinders ytringsfrihed.

- I Iran, hvor jeg er født, kæmper kvinderne for frit at kunne vælge, hvad de ønsker at iklæde sig, lyder det.

- Vi bør ikke sanktionere en kvinde, der hverken truer eller påfører andre skade, alene på grund af hendes påklædning.

Han skriver dog også, at han ikke har en ensporet holdning til forbuddet:

- Jeg har ingen ensporet holdning til maskeringsforbuddet generelt. Jeg er ikke politisk aktiv, og jeg har aldrig været medlem af et politisk parti.

Man skal kunne bestemme over egen krop

Designeren har alligevel et princip om, at ingen mand skal bestemme, hvad kvinder vælger at gå i.

- Gør vi det i magtudøvende uniformer, så krænker vi ikke kun kvinden bag de klæder, men lige så meget det frie valg vi i den vestlige verden er kendt for og stolte af at have.

- Med alle mine privilegier som mand og alle mine erfaringer ved og anerkender jeg, at jeg har en pligt til at støtte op om alle kvinders ytrings- og tankefrihed og retten til at bestemme over egen krop.

Første bøde efter forbud

En 29-årig kvinde fik lørdag den første bøde efter forbuddet, da hun bar niqab i Hørsholm Midtpunkt.

Første overtrædelse straffes som udgangspunkt med en bøde på 1000 kroner. Beløbet stiger til op til 10.000 kroner ved fjerde overtrædelse.

Dog må man gerne tildække ansigtet, hvis man har et anerkendelsesværdigt formål. Det kan være vintertøj, når det er koldt, kostumer og masker i forbindelse med karnevaler, fastelavn og halloween.

Desuden var det tilfældet, da der var demonstration mod forbuddet den 1. august.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dansk designer havde niqabklædte modeller på catwalken

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi bør ikke sanktionere kvinder alene på grund af påklædning, lyder det fra designer bag modeshow. Det var mere end bare et almindeligt modeshow, som onsdag udspillede sig på catwalken ved modeugen i København. Her gik modeller i den muslimske klædedragt niqab, mens andre modeller var klædt ud som politibetjente under tøjmærket MUF10's show.

# data[].attributes.body
Forløb om næstekærlighed til mellemtrinnet med udgangspunkt i Toy Story 3

Elevmateriale kan også findes her: https://lookaside.fbsbx.com/file/Toy%20Story%203%20-%20Rasmus%20Welling.pdf?token=AWxWDJV2RgTf5VWw939gaP1MKsDj8AWKeOzbXV6QzpMu2fOweT2bc53Y-IfIXpO0-v9bxYN6Sjks-MN1h_ynrZx64np6HyS1y5g5U-B9Q2feHzbs0WOKC18nW-l0F5OA08bFTxlHGHt5LYiE2skwR7d41Buuxa1iBhOEkefL66_f3Hkg4CHs_lEqpwKCax3Qxas

# data[].attributes.attachment_link.title
Lærervejledning - Kristendomskundskab i 4. a

# data[].attributes.attachment_link.description
Med udgangspunkt i Livsfilosofi og etik, samt bibelske fortællinger er her lavet et forløb til 4. klasse om næstekærlighed:

# data[].attributes.body
Hvordan hænger filmen sammen med emnet: frihed og ansvar? Kom med eksempler

Hvilket ansvar har hovedpersonen? Hvem er hvad er han ansvarlig for? Ændrer det sig igennem filmen

De 7 dødssynder

Hovmod: “jeg lukker den”, jeg ville være blevet en 100 gange bedre politibetjent end hende, vil imponere med dyr cognac

Misundelse: jalousi, på kæresten der bliver optaget på politiskolen, kæresten har søgt stilling i kriminalpolitiet - “jeg forstår ikke, hvorfor du skal vade i det”

Vrede: på familien, søsteren, vred over grammatikken, advokaten der skal se huset, barristaen, 50 point, hader sit lorteliv, “kort ferie” - vandet var pissekoldt - jeg var ikke forberedt, mod moderen - et skvæt oveni

Dyd: Tålmodighed - med moderen efter han ser billedet fra hans barndom

Dovenskab

Grådighed: købt stort hus - store økonomiske problemer, ryger cigaretter, sælger hus for den hvide kugle

Barmhjertighed: give kuglerne til næste deltager

Frådseri: cigaretter, bygger stort hus

Lyst/begær: “tæskelækker kæreste”, sprut og narko til nytår, ego - da han skal til at fortælle en joke, kvinden til festen, cigaretter, sex

Tænk på nogle andre end dig selv

Vinde dit liv tilbage

Tunnel med Hvidt lys

“Styr på kuglerne” - optjene sorte eller hvide kugler - skærsilden?

Købe ind for den ene hvide kugle: strandvejsvillaen, defebrilator, gemme den

2. gang: købe villaen, købe sit liv tilbage, eller give alle kuglerne til næste spiller - god gerning

Spillemesteren hedder Lurifax

Buddhisme:

Karma - optjene sorte eller hvide kugler - jo flere man rammer med hvide kugler, jo flere får man igen

Sorte kugler kommer væltende tilbage

Karmiske spejl - alt det der kunne være sket

De tre vildfarelser: holde Samsara-hjulet i gang

Hanen - begær/grådighed

Svinet - dumhed, selvbedrag, illusion: Tue West, hvad er sandheden værd, hvis den ikke glæder nogen

Slangen - vrede

Stole på universet

# data[].attributes.body
Under fanen "skolekoncert" - undervisningsmaterialer ligger materialer til at arbejde med Påsken.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Henning Sejer støtter GospelFamilys arbejde som sponsor, så vi kan fortsætte vores arbejde med at instruere gospelkor, gospelmusicals og bringe store oplevelser ud til publikum. Vi er utroligt taknemmelige!

# data[].attributes.attachment_link.title
Gospelkor i Aabenraa, Sønderjylland - GospelFamily

# data[].attributes.attachment_link.description
Henning Sejer støtter GospelFamilys arbejde som sponsor, så vi kan fortsætte vores arbejde med at instruere gospelkor, gospelmusicals og bringe store oplevelser ud til publikum. Vi er utroligt taknemmelige!

# data[].attributes.body
Opstil argumenterne for og imod aktiv dødshjælp som de opstilles i filmen.

Undersøg hvad palliativ behandling er.

Hvad taler for og imod en lovgivning for aktiv dødshjælp i Danmark?

Definer begreberne aktiv dødshjælp og passiv dødshjælp.

Hvad er Det Etiske Råds formål?

Hvad ville det betyde for lægernes situation/job, hvis man legaliserede aktiv dødshjælp i Danmark?

Synes du, aktiv dødshjælp skal legaliseres i Danmark? Hvorfor/hvorfor ikke?

Hvordan ser kristendommen, islam og buddhismen på aktiv dødshjælp? De evt https://www.religion.dk/sp%C3%B8rg-om-etik/hvordan-ser-religionerne-p%C3%A5-aktiv-d%C3%B8dshj%C3%A6lp

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kristne Dan Månsson, muslimske Safia Aoude og buddhistiske Linda Clod Præstholm svarer, at aktiv dødshjælp ikke er en god vej ud af lidelse og sygdom for troende

Spørgsmål:

Jeg har skrevet en opgave med udgangspunkt i etik, og hvordan etiske spørgsmål som blandt andet aktiv dødshjælp kan inddrages i undervisningen?

Jeg vil gerne spørge: Hvordan ser de forskellige religioner på aktiv dødshjælp?

Med venlig hilsen
Karin
Svar:
KRISTENDOM:
Aktiv dødshjælp er en udfordring for den kristne kirke og dermed for en kristen.

Som medmenneske til en forpint døende kan det føles som en tillokkende udvej at fremskynde døden. Ud fra en almenmenneskelig tanke om, at vi i døden er fri for smerte.

I den bibelske fortælling er livet Guds gave. Gud giver, og Gud tager liv. Det skal vi altså overlade til Gud. Vores opgave er at forvalte og værne om det givne liv; både vores eget og andres liv. Vi er ikke overladt til os selv i det; Gud er også livets opretholder og den medlevende.

Som kristent menneske må jeg sige, at aktiv dødshjælp er medlidenhedsdrab. Hvordan jeg end vender eller drejer argumenterne for dødshjælpen, er det drab. Og drab er en overtrædelse af det femte bud.

Mange i den sekulariserede og rige del af verden har antaget romantiske forestillinger om livet og døden. Vi har også krav til det gode liv. Derfor problematiserer vi Gud som livets opretholder og medlevende livsledsager. Vi oplever, at i en kultur, der tidligere har bygget på kristne værdier, ønsker flere mennesker at tage sagen i egen hånd.

Lægevidenskaben har givet os en række muligheder for at helbrede og forlænge liv. I mange sammenhænge er vi glade for de landvindinger. De betyder, at mange mennesker i dag kan behandles for sygdomme, man tidligere døde af.

Lægelig behandling skal redde og værne om livet. Det giver udfordringer til behandlingen af uhelbredeligt syge mennesker. Lægerne skal beslutte, om deres behandling skal sigte mod livsforlængelse eller alene være smertebehandlende. Det kan være vanskelige overvejelser. Patienten kan også selv komme med ønsker, der kolliderer med den lægelige vurdering. Det er vilkår vi må leve med, indtil alternativ smertebehandling ser dagens lys.

Et andet og til tider overset felt er de kronisk syge, som ikke er livstruet på kort sigt, men som konstant lever med så stærke smerter, at livslysten er minimal eller helt væk. I lyset af det femte bud er aktiv dødshjælp udelukket, uanset hvor afklaret den syge end er.

Næstekærlighedens medlidenhed må drive os til en intensivering af forskningen i de kroniske sygdomme og i smertebehandlingen, ikke til aktiv dødshjælp.

Når vi har spørgsmålet om aktiv dødshjælp for os, så handler det ikke kun om, hvordan vi aktivt skal lindre eller fjerne den fysiske smerte.

Det handler i lige så høj grad om de andre smerter, som griber ind i den fysiske smerte, nemlig den psykiske, sociale og eksistentielle/åndelige smerte. Omsorgen for hele mennesket må have øje for alle fire aspekter. I dem ligger alternativer til den aktive dødshjælp, som vi i lige så høj grad som de medicinske skal udforske og tilbyde den lidende.

Udviklingen af og praktiseringen af omsorg for hele det smerteramte menneske kunne flytte fokus fra det stærke pres på ønsket om aktiv dødshjælp.

Med venlig hilsen
Dan Månsson
Teolog og sjælesørger

ISLAM:
Aktiv dødshjælp er ikke tilladt i islam. Med aktiv dødshjælp menes der en aktiv handling, som fremskynder døden hos en syg eller såret person, der selv beder om det, og som ikke har mulighed eller evner til at begå selvmord.

Alle islamiske lærde er enige om, at en handling, der ville fremskynde døden hos et andet menneske er at sidestille med mord, og at en handling, man selv foretager, og som fremskynder dødsøjeblikket, er at betragte som selvmord. I begge tilfælde er aktiv dødshjælp ikke tilladt i islam.

Med hensyn til passiv dødshjælp, så er der delte meninger hos de lærde.
Med passiv dødshjælp menes en handling, hvorved man gennem at undlade en behandling fremskynder sygdomsforløb, som man regner med, er dødelig uden videre behandling, hvorved døden indtræder ad naturlig vej. For eksempel ved ikke at genoplive et hjertestop eller ved ikke at give livsforlængende medicin til en kræftsyg.

Visse islamiske lærde har hævdet, at medicinsk behandling ikke er nødvendig (wajib) men kun tilladt. Derfor er det tilladt at vælge at afstå fra medicinsk behandling og i stedet for sætte sin lid til Gud alene og nøjes med tålmodighed. Ikke alle islamiske lærde er enige i dette.

I islamisk litteratur kender man et tilfælde, hvor en af profeten Muhammeds samtidige var såret og ikke kunne holde smerten ud. Jundub ibn Abd-Allaah (må Allah være tilfreds med ham) fortæller:

Allahs budbringer (Allahs fred og velsignelser med ham) sagde: "Blandt dem, der kom før jer, var der en mand, der var såret og ikke kunne holde det ud; så han tog en kniv og stak sig i hånden, og blodet holdt ikke op med at flyde, indtil han døde. Allah har sagt: "Min tjener fremskyndte sin død; Jeg har forbudt ham Paradis." (Bukhari, 3276; Muslim, 113)

Abu Hurayrah (må Allah være tilfreds med ham) beretter, at Profeten (Allahs fred og velsignelser med ham) har sagt: "Den, der kaster sig fra et bjerg og dræber sig selv, vil komme i ilden, hvor han vil kaste sig ned igen og igen for altid. Den, der tager gift og dræber sig selv, han vil holde giften i sin hånd i ilden og drikke den igen og igen for altid. Den, der dræber sig med et stykke jern, dette stykke jern vil han holde i sin hånd i ilden og han vil stikke sig i maven med det igen og igen for altid." (Bukhari, 5442; Muslim, 109)

Med venlig hilsen
Safia Aoude
Muslimsk forfatter og debattør

BUDDHISME:
Hvordan forholder man sig til aktiv dødshjælp inden for buddhismen?

Et af hovedargumenter for eutanasi er, at det skal være muligt for svært lidende patienter selv at beslutte, om og hvornår de vil dø.

Der er altså tale om en bestemt gruppe, de svært lidende, og man forstår dermed, at medlidenhedsdrabet har til hensigt at slutte lidelsen. Netop lidelsen mener buddhister er uundgåelig, så længe sindet ikke er befriet eller erkendt. Hvis kroppen dør, som ved aktiv dødshjælp, betyder det ikke, at lidelsen ophører. Den vil sandsynligvis fortsætte efter kroppens død, i mellemtilstanden indtil næste genfødsel eller i den nye krop.

Derfor vil mange buddhister mene, at den rette vej ud af lidelsen ikke er at tage livet af sig selv. Tværtimod vil buddhisterne opleve lidelsen som en virkning af tidligere indtryk i sindet, altså en årsag-virknings-effekt, også kaldet karma, hvilket vil sige, at årsagen vil give virkning, ubetinget om man slår kroppen ihjel.

Desuden vil et drab, hvad enten det er på én selv eller andre, give yderligere dårlige indtryk i sindet og dermed mere lidelse i fremtiden. En praktiserende buddhist vil formodentlig betragte svær lidelse som et udtryk for at slippe af med dårlig karma, i fald at man forholder sig til den svære situation med den rette indstilling.

En buddhist vil derfor øjensynligt prøve arbejde med lidelsen på andre planer, for eksempel gennem meditation og med sin generelle indstilling. Det er dog ikke imod buddhistisk opfattelse at mildne lidelsen med smertestillende midler eller andre hjælpemidler, og som sagt kan man også arbejde med indstillingen i alvorlige og lidelsesfulde situationer.

Man kan være glad for, at man slipper af med dårlig karma, man kan opleve, at selvom man har akkumuleret dårlig karma, har man samtidig så god karma, at man har mulighed for at ligge på et dejligt hospice, at få hjælp af en masse godhjertede folk og at modtage smertestillende medicin.

Den buddhistiske opfattelse af alvorlig sygdom, lidelse og død skal derfor ikke forveksles med, at man skal lide for en hver pris. Der er tale om en langt mere nuanceret forståelse, som altså indebærer bevidstheden om flere liv, om årsag og virkning, og om at arbejdet med sindet sker i alle situationer også gennem alvorlig sygdom og i dødsøjeblikket.

Igennem historien har der endda været eksempler på yogier og lamaer, som tager andres lidelse på sig i situationer, hvor de er blevet ramt af alvorlige, dødelige sygdomme. Og en lama eller yogi vil med sikkerhed også være bevidst om, at de ved deres tilstedeværelse og sygdom giver andre mulighed for at skabe gode indtryk i sindet, idet de giver andre mulighed for at hjælpe dem i de svære situationer.

Lidelsen i buddhismen betragtes derfor - ligesom i kristendommen - som et grundvilkår i livet hos de ikke-befriede væsner, men også som noget, der ikke forsvinder med livet, idet at lidelsen har en anden årsag end blot det menneskelige legemes tilstand.

Det er derimod sindets tilstand der ligger til grund for lidelsen, og derfor er det også muligt at slutte oplevelsen af lidelse, selv i den levende krop. Buddhismen viser dermed en anden udvej ud af lidelsen, som altså ligger i at arbejde med sindet gennem viden, meditation og bevidst adfærd.

Med venlig hilsen
Linda Clod Præstholm
Buddhist og sygeplejerske
Svaret giver udtryk for panelistens holdning. Religion.dk har inviteret religionsforskere og repræsentanter fra forskellige religioner og religiøse grupperinger til at besvare de spørgsmål, som sendes til "Spørg om religion". Alle svar i "Spørg om religion" giver udtryk for panelisternes egen holdning, ikke for hvad religion.dk mener.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan ser religionerne på aktiv dødshjælp?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kristne Dan Månsson, muslimske Safia Aoude og buddhistiske Linda Clod Præstholm svarer, at aktiv dødshjælp ikke er en god vej ud af lidelse og sygdom for troende Spørgsmål: Jeg har skrevet en opgave med udgangspunkt i etik, og hvordan etiske spørgsmål som blandt andet aktiv dødshjælp kan inddrages i undervisningen?

# data[].attributes.body
Adamskostumet, på en uriaspost, gammel som Metusalem, en værre laban, kainsmærket, judaskysset, om at slagte de hellige køer, perler for svin, ulv i fåreklæder, kundskabens æbler, det store dyr i åbenbaringen, himmerigsmundfuld, sætte himmel og jord i bevægelse, de vises sten, ørkenvandringer, syndfloden, vandene skilles, smide barnet ud med badevandet, hastværk er lastværk, dø i synden, dansen om guldkalven, fra Herodes til Pilatus

# data[].attributes.body
https://luther2017.dk/om-reformationen/podcast/

# data[].attributes.attachment_link.description
På reformationstiden var man bange for Gud. Meget bange. For det var ham, der bestemte, hvor meget og hvor længe man skulle pines i skærsilden, når man døde.

# data[].attributes.body
Den grønne cykel

# data[].attributes.body
https://religionsmoede.dk/materialer/undervisning/vaerdispil

https://www.dr.dk/nyheder/viden/teknologi/spil-skal-den-gamle-dame-eller-hundehvalpen-doe

https://www.experimentarium.dk/interaktivt/dilemma/

# data[].attributes.body
Ivan
kan sammenlignes med Job, positiv overfor alt, “der står du er ond” - “det er noget af det frækkeste man kan skrive, der findes ikke onde mennesker”
Djævlen tester os
Afleverer biblen til Adam
Forsøger altid at finde mening, nægter at ville tage fejl, søger til enhver tid retfærdighed som eksempelvis med kagerne og Sarah: hvordan kan det være, at jeg skal have tre kager og Sarah kun skal have to
Alt er nuanceret i dag - også vi mennesker
Alt er gået galt i hans liv, mor døde under fødslen, faderen bliver fjernet grundet incest
Ivan mener, at Satan tester Adam/dem ved ikke at lade ham bage æblekagen
“Jeg kører lige forbi skadestuen”
Vende den anden kind til - slår nogen dig på den ene kind, så vend den anden til
“Stop med de anklager - det var en gammel kat, den var mæt af dage” “Jeg tror det bliver en rigtig god dag”
Spørger sødt ind til den døende mand Poul - ligegyldig hvad du har gjort, så er det tilgivet - bliver vred på Poul over, at han er ked af, hvad han gjorde som nazist
Gud tilgiver alt
“Linda tog heldigvis ikke sit eget liv - det var et uheld” Christoffer er ikke lam, han er ikke til at styre på ti tønder land - imens spiller “how deep is your love”
Ivan bløder ud af øret, når han bliver konfronteret med sandheden

Adam
kan sammenlignes med Satan, navnet - reference til Bibelen, nazist, skal passe træet og bage en æblekage, fjerner korset fra hans værelse og hænger hitler op i stedet
Vil knække Ivan og alt hans godhed
Konen Linda tog sit eget liv, fordi de fik et handicappet barn (spastisk lammet)
Biblen falder ned og ender konsekvent på siden med Jobs bog
"Hvad nu, hvis det er Gud der tester dig, og ikke Satan?" "Det er fordi, han hader dig" "Jeg har læst Jobs bog"

Salme 634: Du ved det nok, mit hjerte - Pouls "yndlingssalme"

1

Du ved det nok, mit hjerte,
du ved, at Gud er stor;
men stor er og hans fjende,
så tit du det erfór.

2

Velan! så får du kæmpe
og tro trods fald og brud,
at stor er vel Guds fjende,
men større er dog Gud.

Gunnar
Alkoholiker, voldtog piger, “du skal ikke begynde og skændes med Ivan”, tidligere tennistalent, stjæler Adams ting

Kalid
Røvede tankstationer, har en elefanthue i lommen og 17.000 i kontanter

Æbletræet spiller en central rolle

Onde handlinger - onde mennesker:
Breivik, terrorisme,

Ligheder ml. Jobs bog og Adams æbler:
Adam - Satan
Ivan - Job, djævlen tester os

Forskelle:
Ivan søger retfærdighed for enhver pris, skaber sin egen virkelighed
Der findes ikke kun enten godhed eller ondskab, alle mennesker rummer begge dele

Jobs bog: Job skal acceptere det gode såvel som det onde - uden at stille spørgsmålstegn ved Guds retfærdighed

Spørgsmål:
Hvorfor kommer der krager i æbletræet

# data[].attributes.attachment_link.title
Troens Træ - Viden (JP) - Jyllands-Posten

# data[].attributes.attachment_link.description
Troens Træ - Viden (JP) - Read more about islam, kristne, abraham, mennesket, kristendommen and religioner.

# data[].attributes.body
Til overbygningen

# data[].attributes.attachment_link.title
Meet Google Drive - One place for all your files

# data[].attributes.attachment_link.description
Google Drive is a free way to keep your files backed up and easy to reach from any phone, tablet, or computer. Start with 15GB of Google storage - free.

# data[].attributes.body
https://sites.google.com/site/9klkristendomskundskab/home?authuser=0

https://sites.google.com/a/bgi.dk/kristendomskundskab/livsfilosofi-og-etik/etiske-dilemmaer-1

# data[].attributes.body
Artikel fra Kristeligt Dagblad - Den nødvendige fristelse

Find en reklame, hvor fristelse er i spil

Læs og lav opgaver til tema 1 og 2 (udvalgte)

Lav en collage over begrebet "fristelser" - der må gerne bruges både billeder og tekst

https://www.youtube.com/watch?v=FgfzdgWgEZ4

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TRO TIL TIDEN: Hvis vi tør tro på, at Gud frier os fra det onde, behøver vi vel ikke være så bange for fristelserne. De kan tvinge os til at finde ud af, hvad der

Djævelen kan sit kram. Ligesom den dygtige reklamemand, der forsøger at kæde en bestemt vare eller idé sammen med folks selvopfattelse. Hvis du vil gøre krav på et bestemt omdømme, må du købe det her produkt. Hvis du er Guds søn ... Hvis du ønsker at bevare din status for ikke at sige forbedre den, har jeg løsningen. Men Djævelen ærgrer sig, for Jesus bider ikke på alligevel.

- Kristendommen giver god inspiration til at modstå dumme fristelser. I søndagens tekst viser Jesus os, at vi må være vågne, når fristelserne kommer og besinde os på forholdet mellem det ideelle og det pragmatiske. Vist var han sulten efter fyrre døgn i ørkenen og garanteret fristet af at omdanne sten til brød, men ikke for enhver pris og da slet ikke på djævelske vilkår. I stedet holder Jesus hovedet koldt og minder sig selv og djævelen om, at mennesket nu engang ikke lever af brød alene.

- På det mindre plan kan jeg huske, min jyske far sagde: "Når du vil ha' noget, må du give afkald på noget". Det havde han nok ret i. Sjælefred, for eksempel, er noget grimt noget at skulle give afkald på for at mættes her og nu, siger tekstforfatter og strategisk planlægger hos reklamebureauet Bates Copenhagen, Jørn Duus Hansen, 58 år. Vi sidder i et af bureauets mødelokaler på Landemærket 29 i Indre København med Det Nye Testamente slået op på søndagens tekst om Jesu fristelse i ørkenen.

Fristelsen i sig selv er et pirrende og nødvendigt vilkår ved livet, mener Jørn Duus Hansen.

- Når vi udsættes for fristelser, tvinges vi til at tænke os om og finde ud af, hvad der betyder mest for os. Hvordan kan vi vide, at vi er i stand til at modstå fristelser, hvis vi aldrig udsætter os for dem? Hvordan kan vi vide, hvordan vi prioriterer værdierne i vores liv? I teksten til i morgen står der ligefrem, at det er Guds ånd, der fører Jesus ud i ørkenen, for at han kan fristes af Djævelen. I Fadervor hedder det "led os ikke i fristelse, men fri os fra det onde". Jeg ville ønske, der havde stået "led os bare i fristelse, men fri os fra det onde". For hvis vi tør tro på, at Gud frier os fra det onde, behøver vi vel ikke være så bange for fristelserne, så vi nægter, de findes. Så kan vi se dem i øjnene, gyse lidt, sige nej tak og forhåbentlig gå styrkede ud af at have overvundet fristelsen til utroskab, risikable pengeinvesteringer, stor løn for tvivlsomme opgaver, selvpromovering på bekostning af andre osv. osv.

- Reklame er fristelse og forførelse. Vi siger til folk, at de bliver lykkelige, smukke, mere socialt omgængelige, hvis de bruger det produkt, vi reklamerer for. Mange produkter er stort set ens, det klassiske eksempel er benzin, men nogle gange kniber det også med at se forskel på forsikringsselskaber eller politiske partier. Så må vi finde emotionelle argumenter for at få solgt mere af den ene vare end den anden. Argumenter, som rammer de bløde steder hos køberne. Finde frem til, hvordan målgruppen ønsker at opfatte sig selv. Vil personer fra netop denne sociale sammenhæng gerne bekræftes i, at de er smarte, miljøbevidste, kulturelle eller har råd nok? Eller er det helt andre ting der tæller?, siger Jørn Duus Hansen.

- n af verdenshistoriens mest fremragende reklamemænd var Hitlers propagandaminister Goebbels. Han havde sat sig grundigt ind i tankegang, frygt og ønsker hos det vældige småborgerskab i Tyskland og ramte effektivt ind i målgruppens bløde steder, da han forklarede dem, at hvis de ønskede at opfatte sig selv som et fremgangsrigt, sundt og nationalt stolt folk, måtte de bakke op om en politik, der rensede fædrelandet for jøder, homoseksuelle og handicappede. Der ligger en stor magt og et stort moralsk ansvar hos dygtige reklamefolk. Deres metoder giver udbytte, hvad enten sagen er ond eller god.

- Jeg vil ikke sige, jeg fortryder nogle kampagner, men kan dog godt give det en ekstra tanke, at jeg har været med til at lave reklame for cigaretter med i princippet nøjagtig samme virkemidler som dem, jeg brugte, da jeg var med til at skaffe gode penge i kassen til Dansk Flygtningehjælp. Desværre køber de færreste af os politiske ideer eller forbrugsgoder med viden og fornuft alene. Var det modsatte tilfældet, kunne man jo nøjes med at sige: Opfør dig ordentligt i trafikken, lad være at drikke og ryge for meget, giv brød til dem, der sulter i den tredje verden, osv.

På spørgsmålet om, hvad Jørn Duus Hansen ville sige blankt nej til at gøre reklame for, svarer han:

- Jeg ville aldrig lave en reklamekampagne, som kunne udsætte bestemte grupper i samfundet for foragt i andre menneskers øjne. Men hvor grænsen helt nøjagtigt går, kræver hver eneste gang en dybt personlig stillingtagen.

Kendskabet til målgruppen er altafgørende, hvis reklamekampagnen skal have en chance, tilføjer han.

- Djævelen har også gjort sit hjemmearbejde, og til Jesus siger han: "For der står skrevet: Han vil give sine engle befaling, og de skal bære dig på hænder, så du ikke støder din fod på nogen sten". Det er godt at vise, at man ved noget om dem, man skal sælge varen til. Men det værste for folk på min alder er, når nogen prøver at omklamre os.

- Jeg vil for eksempel ikke have et brev fra min bank, hvor der står, at nu er du fyldt 60, og så er det tid til at overveje, hvordan din tredje alder skal bruges. I min aldersgruppe opfatter vi ikke os selv som gamle idioter i cardigan og hængerøv. Vi er boligmæssigt og socialt mobile, overordentlig stærke, vågne, nysgerrige, rejselystne. Jeg vil hellere have, de skriver: "Det ser ud, som om du har en friværdi i dit hus - hvad kunne vi hjælpe dig med at bruge den til?" Ældresagen får mig nok heller ikke som kunde. Jeg kan godt se hver dag i spejlet, at jeg bliver ældre, men at klemme mig inde i et foretagende, der hedder Ældresagen, er absurd. Oppe i Nordjylland, hvor jeg kommer tit, sidder der gamle mennesker på kun 38, som ikke har rokket sig ud af stedet siden de blev voksne.

- I USA ved reklamefolkene godt, de skal fare med lempe over for de nye midaldrende generationer. Sidste nyt derovre er, at hvis forførelsen er for tyk, mailer forbrugerne fluks til venner og bekendte og opfordrer dem til at boykotte det pågældende foretagende eller produkt, og det gør av, når her er tale om en gruppe storforbrugere, siger Jørn Duus Hansen.

Blå bog

Jørn Duus Hansen. Tekstforfatter, strategisk planner hos Bates Copenhagen, der hører under det amerikanskejede reklamefirma Bates Worldwide. Tidligere tekstforfatter på Bergsøe Reklame, i 1984 medstifter af bureauet Nielsen, Mikkelsen & Duus (nu DDB Needham), kreativ direktør samme sted 1984-93. Kreativ direktør på Bates Copenhagen 1993-99. Strategisk planner fra 1999. Har arbejdet med kampagner for bl.a. Carlsberg, Tivoli, House of Prince, Arla Foods, Fritz Hansen, GiroBank, Ericsson Mobil Phones, DSB, Berlingske Tidende. Underviser bl.a. på Den Danske Reklameskole i København.
boas@kristeligt-dagblad.dk
Søndagens tekst

1. søndag i fasten

Så blev Jesus af Ånden ført ud i ørkenen for at fristes af Djævelen.Og da han havde fastet i fyrre dage og fyrre nætter, led han til sidst sult. Og fristeren kom og sagde til ham: "Hvis du er Guds søn, så sig, at stenene her skal blive til brød." Men han svarede: "Der står skrevet: ÝMennesket skal ikke leve af brød alene, men af hvert ord, der udgår af Guds mund.Ü " Da tog Djævelen ham med til den hellige by, stillede ham på templets tinde og sagde til ham: "Hvis du er Guds søn, så styrt dig ned. For der står skrevet:Han vil give sine engle befaling, og de skal bære dig på hænder, så du ikke støder din fod på nogen sten." Jesus sagde til ham: "Der står også skrevet: ÝDu må ikke udæske Herren din Gud.Ü " Igen tog Djævelen ham med sig, denne gang til et meget højt bjerg, og viste ham alle verdens riger og deres herlighed og sagde til ham: "Alt dette vil jeg give dig, hvis du vil kaste dig ned og tilbede mig." Da svarede Jesus ham: "Vig bort, Satan! For der står skrevet: ÝDu skal tilbede Herren din Gud og tjene ham alene.Ü " Da forlod Djævelen ham, og se, der kom engle og sørgede for ham.

# data[].attributes.attachment_link.description
TRO TIL TIDEN: Hvis vi tør tro på, at Gud frier os fra det onde, behøver vi vel ikke være så bange for fristelserne. De kan tvinge os til at finde ud af, hvad der Djævelen kan sit kram. Ligesom den dygtige reklamemand, der forsøger at kæde en bestemt vare eller idé sammen med folks selvopfattelse.

# data[].attributes.body
Googlesite lavet af AN (til eksamen på seminariet) til udskolingen omhandlende døden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I dette forløb skal I arbejde med døden som et eksistentielt emne. Når man taler om noget eksistentielt handler det om tilværelsen og hvad der er afgørende for ens liv. I kan til venstre se oversigten over hvilke temaer vi skal arbejde med i forbindelse med døden.

Hvordan forestiller I jer døden? Ser han nogenlunde sådan her ud?

Før I går i gang skal I starte med at høre musikvideoen nedenunder. Husk at bide mærke i både hvad der bliver rappet, men også selve videoen. Teksten kan I finde HER . Spørgsmålene under videoen skal I starte med at svare på individuelt og så samler vi op i fællesskab.

Mc Clemens - Dans med døden

Spørgsmål til overvejelse:

Hvad betyder det at "danse med døden"

Hvorfor har Mc Clemens skrevet sangen? Kom med eksempler fra teksten

Hvorfor tror du Clemens spiller skak med døden? Hvem vinder?

Hvilke symboler bruger Clemens om døden både i teksten og videoen ?

Hvorfor er videoen lavet i sort/hvid?

Hvad betyder det da barnet vælter alle skakbrikkerne?

Hvad er budskabet med sangen?

"Jeg er ikke bange for at dø -

jeg har bare ikke lyst til at være der når det sker"

Ovenstående citat kan mange måske nikke genkendende til. Men døden kan man ikke løbe fra og alle vil på et tidspunkt opleve at døden kommer tæt på. Har du nogensinde haft døden tæt på dig?

Og tør du se døden i øjnene?:

# data[].attributes.attachment_link.description
I dette forløb skal I arbejde med døden som et eksistentielt emne. Når man taler om noget eksistentielt handler det om tilværelsen og hvad der er afgørende for ens liv. I kan til venstre se oversigten over hvilke temaer vi skal arbejde med i forbindelse med døden. Hvordan forestiller I jer døden?

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du tid til Næste(n) Kærlighed?
Sangen du får på hjernen - og samtidig støtter en god sag!

# data[].attributes.body
Burkaer: https://www.facebook.com/itsmazen/videos/1006228822850230/

Valgplakat fra Stram Kurs:
https://www.facebook.com/itsmazen/videos/1022534641219648/

# data[].attributes.attachment_link.description
Sådan bliver du homo i udsatte boligområder 

📚http://mazen.dk/boeger/

# data[].attributes.attachment_link.description
Prøven i kristendomskundskab er en mundtlig prøve på baggrund af en selvvalgt problemstilling og med inddragelse af et produkt, som du selv har udarbejdet. I må gå til prøve individuelt eller i grupper på 2-3 elever.

# data[].attributes.attachment_link.description
Min første juleaften nogensinde

🎅Håber at se dig til mit nye Live Show. For billetter: https://mazen.dk