# data[].attributes.headline
Genom vår språkundervisning förbereder vi våra elever till att bli fungerande samhällsmedborgare. Inom SFI har vi återkommande kollegialt lärande; vi önskar också ett samarbete med Grundläggande för att bättre kunna förbereda våra elever inför nästa steg. Att titta på verksamhetsidén är en bra grund för diskussioner, och det inspirerar oss att söka samarbete mellan verksamheterna. Verksamhetsidén bidrar till att alla drar åt samma håll. Idén genomsyrar hela vår verksamhet i det dagliga arbetet. Den bevaras genom att vi jobbar med den och pratar om den. Genom samarbete och flexibilitet löser vi problem och bemöter eleverna utifrån deras förutsättningar, och ser individen i mötet. Vi är öppna för diskussioner och förändringar i verksamheten. I undervisningen arbetar vi med relevant och genomtänkt innehåll. Vi arbetar utifrån en vetenskaplig grund och ett systematiskt kollegialt lärande vilket bidrar till att säkra kvalitén.

# data[].attributes.subject
Genom vår språkundervisning förbereder vi våra elever till att bli fungerande samhällsmedborgare. Inom SFI har vi återkommande kollegialt lärande; vi önskar också ett samarbete med Grundläggande för att bättre kunna förbereda våra elever inför nästa steg. Att titta på verksamhetsidén är en bra grund för diskussioner, och det inspirerar oss att söka samarbete mellan verksamheterna. Verksamhetsidén bidrar till att alla drar åt samma håll. Idén genomsyrar hela vår verksamhet i det dagliga arbetet. Den bevaras genom att vi jobbar med den och pratar om den. Genom samarbete och flexibilitet löser vi problem och bemöter eleverna utifrån deras förutsättningar, och ser individen i mötet. Vi är öppna för diskussioner och förändringar i verksamheten. I undervisningen arbetar vi med relevant och genomtänkt innehåll. Vi arbetar utifrån en vetenskaplig grund och ett systematiskt kollegialt lärande vilket bidrar till att säkra kvalitén.

# data[].attributes.body
-Reflexioner
Gå från ord till handling
Hänger på cheferna
Mycket "skitsnack" på Campus - måste stävjas
Hur ska vi jobba tillsammans för att uppfylla idén
De nya mötena i admin är en bra väg att gå
VI har fått en chef som ser alla
Viktigt att jobba gemensamt
Checklista vem som gör vad inom admin

-inspiration
Kom ihåg det lilla extra
Bra formuleringar - inspirerande
Tillsammans

-levandegöra
Gå från ord till handling
Enhetsvis verksamhetsplan hur man uppfyller idén
Tydliga mål och medel
Kompetensutveckling

-konsekvenser
bemötande
alltid ge det lilla extra
ansiktet utåt

-förhålla sig
myndighetspersoner
prioriteringar
gemensamma problemlösningar
goda relationer

-problemlösning
gemensamt
"dolda" kompetenser ska fram
öppenhet
lita på varandras förmåga
våga be om hjälp
våga erbjuda hjälp

-dela kunskaper
avstämningar /-möten (admin-SYV)
fungerande kommunikation (Teams)
förmedla erfarenheter från utbildningar

-kvalitet
bemötande
service
kompetens
väl organiserat/strukturerat arbete
rätt verksamhetssystem
redundans

# data[].attributes.body
Reflektioner kring vår verksamhetsidé: Bra att verksamhetsidén finns nedskriven både för de som jobbat här länge och för de nyanställda.

Det står att vi har en utvecklad stödverksamhet. Det rimmar illa med att stödverksamheten nu har halverats. Det finns en oro att elever som har stora svårigheter inte kommer få samma kvalitativa hjälp när det sker på gruppnivå.

Det skrivs om ett välutvecklat digitaliserat arbetssätt men vi som pedagoger ser att eleverna behöver kvalitativ klassrumsundervisning. Det måste finnas balans mellan det digitala och analoga.

Det är viktigt att verksamhetsidén inspirerar. Det är bra att personlig utveckling finns med i verksamhetsidén.

Vilka konsekvenser får vår verksamhetsidé för
* Bemötande:
- Vad innebär formuleringen "Vi ger det lilla extra" i mötet med våra elever?
- Det känns som att sista meningen inte är klar: "Vi stärker elevens självkänsla genom att VI GÖR DET MÖJLIGT!" Genom vad? På vilket sätt?

* hur kunskaper delas inom organisationen

* vad som är kvalitet.

- Skolan behöver utveckla stödverksamheten och bibliotek.
- Vi pedagoger skulle gärna göra en omvärldsspaning på andra Komvux som drivs i kommunal regi. Väcka tankar om vad vi gör bra, vad vi kan göra ännu bättre och på vilket sätt.
- Vi vill ha tid för att diskutera och jämföra didaktik.

# data[].attributes.attachment_link.title
Diskussionsfrågor personaldagen Vård gr 2

# data[].attributes.body
Reflektioner kring vår verksamhetsidé:
Nära fysiskt avstånd mellan de olika verksamheterna på Komvux. Positivt att vi kan samlas kring en enhetlig idé, att rektorerna har en gemensamt mål för hela Campus. Vi hoppas på att gemenskapen och samarbetet mellan de olika delarna, det skulle gynna den pedagogiska utvecklingen. Vi ser att förutsättningarna finns för ett större samarbete.

Vi känner att det är ett väldigt viktigt jobb vi har, vi hjälper människor som har kommit till Sverige och har många steg att ta för att komma ut i arbetslivet.

Hur kan vår verksamhetsidé inspirera oss?
Mycket viktigt och inspirerande med en ledning som är engagerad och driver en gemensam idé. Vi önskar en stark grund att utgå ifrån

Bättre samarbete med stöd och studie och yrkesvägledare större kunskap hos oss lärare

Hur kan vår verksamhetsidé levandegöras och bevaras?
Elever med speciella behov som te.x haft ett stöd på SFI ska inte förlora den stöttning de haft för att klara av kurserna. Hög risk för att eleven förlorar självförtroende.

För att kunna bevara helhetstänket utifrån verksamhetsidén behövs ett tätare samarbete mellan SFI, grund och gymnasiet. Te.x genom överlämnanden när en elev går till nästa stadie, askultation hos andra stadier.

Vilka konsekvenser får vår verksamhetsidé för?
Vår inställning till eleverna är att visa att vi bryr oss om dem, har höga förväntningar på dem, vi gör "det lilla extra" genom att det genomsyrar hela vår verksamhet på grund, men vi tycker de tär viktigt att det pratas om genom alla stadier så att ett liknande bemötande följer eleven.

Vi har funderingar kring hur förändringarna kring hur överlämningar ska fungera nu när mer av stödfunktionen ska ske inom lärarens ramar och klassrummet. Hur ser man till att överlämningar sker, vi önskar en tydlig rutin kring det. Digitala överlämningar, men får inte bli för tungt, utgå från specifika frågor om huruvida eleven har specialinsatser?
Ett fungerande dokumentationssystem måste komma från ledningsgruppen.

Vi diskuterar att vi kanske behöver starta med ett tydligare typ av samarbete mellan ämnena på grund, rutiner för hur vi tar kontakt med varandra om vi har oro för elevers studieprestationer. Studieplanen behöver vara tydlig för eleven och ett levande dokument som är aktuellt.

Angående datortillgång så ser vi för tillfället inget problem med att det bara finns fem datorvagnar, eftersom vi och eleverna jobbar hemifrån mycket och vi skriver mycket för hand och gör annat när vi ses på lektioner i skolan. Vi anser dock att datortillgången kan behöva utökas då vi ska förbereda eleverna för ett digitaliserat samhälle. Vi fortsätter självklart arbeta även analogt.

# data[].attributes.body
Reflektioner om Verksamhetsidén

-Vi tycker att verksamhetsidén ser bra ut och att vi är på väg att jobba in det i verksamheten men att vi behöver arbeta mer med detta.

Hur kan vår verksamhetsidé inspirera oss?
-Viktigt med en verksamhetsidé som kan samla och inspirera oss.
-Vi ser att verksamhetsidén ska genomsyra hela verksamheten.
-Vi känner oss motiverade av den! :)
-Vi känner även att vi i vår dagliga verksamhet faktiskt arbetar på detta sätt och det gör oss stolta!

Hur kan vår verksamhet levandegöras och bevaras/

-Vi tycker att det är bra att fokus är på att fokusera på elevernas individuella mål, utifrån deras drömmar och mål. Oavsett om detta är en yrkesutbildning eller sikte mot högskolestudier.
-Vårt mål måste vara att våra elever pratar gott om vår verksamhet och att vi på detta sätt lyckats levandegöra vår verksamhetsidé

Samverkan
-Vi ser också att våra lärare behöver få kännedom om nya (yrkes)utbildningar som skapas även om ansvar ligger ytterst på SYV:arna.
-Vi önskar också att vi kan stärka samverkan inom enheterna för att öka möjligheterna för eleverna att nå sina mål
-Hur gör vi för att eleverna ska våga välja utbildningar som bryter mot könsnormerna? (de flesta kvinnor väljer Barnskötare eller Undersköterska exempelvis och männen busschaufför)
-Behörigheten till Yrkesutbildningarna bör vara tydliga och välkända. Det blir svårt för eleverna när dessa ändras. (Från Dk3 i SVA till 4 exempelvis)
-Bygg in i ansökningssystemet att man bara kan bli antagen till max 100-150% studier (?) samt att ansökningsförfarandet över gränserna (grund/GY) ses över.
-Att varje elev får en studieplan i samarbete med SYV är jätteviktigt och att detta ska organiseras tidigt i utbildningen och att målen tydlig görs. Även viktigt att vi lärare har tillgång till denna information.
-Samverkan mellan enheterna SFI-Grundvux och Gymnasievux behöver utvecklas. Vi behöver kännedom om varandras verksamhet och vi behöver ha ett liknande bemötande.

Hur kunskaper delas inom organisationen/bemötande/hur problemlöses

-Vår stora utmaning är att bygga broar mellan de olika nivåerna (SFI, Grundvux och Gymnasievux). Vi behöver utveckla detta!
-Vi inom de olika nivåerna bör ha kännedom om varandras verksamhet och varandras styrdokument.
-Vi efterlyser ett forum att jobba över "nivågränserna".
-Vi bör göra eleverna självständiga genom alla nivåer men eleverna bör få möjlighet att växa in i uppgiften.
-Inom alla nivåer måste eleven vara i centrum och elevens utveckling vara i centrum.
-Bättre kommunikation mellan nivåerna måste komma till stånd med konstruktiv idéer med syfte att förbättra kvalitén på verksamheten.
-Eleverna är inte oskrivna blad utan har med sig erfarenheter och kunskap. Vårt bemötande måste bli enhetligt.
-Att dela kunskap inom organisationen är mycket viktigt och bör göras i större utsträckning än idag och bör självfallet komma från oss pedagoger men även byggas in i organisationen och formaliseras så att det inte ska vara upp till enskilda pedagoger.

# data[].attributes.body
Den idividuella anpassningen görs för dom elever som är i behov av detta. Anpassningen görs inom vissa ramar, vi kan inte tillmötesgå alla krav och önskemål. Anpassning kan ske i samarbete med vägledare och stödverksamheten.

Det finns ingen utvecklad stödverksamhet. Allt är avvecklat.
Vi tror inte på en stödverksamhet som riktar sig till alla nivåer om vi inte hittar en person med tillräckligt bred kompetens.
Det vanligaste hindret för fortsatta studier är att det saknas mattebetyg. Därför behöv det mer stödverksamhet i matte. Tex den avvecklade fungerande solstudion.

Det vanligaste hindret för fortsatta studier är att det saknas mattebetyg. Därför behöv det mer stödverksamhet i matte. Tex den avvecklade fungerande solstudion.

Att vi kan stötta, handleda och ge en feedback till varandra och till elever. Vi ska inte bara jobba med det utan utveckla det.

Som lärare är det viktigt att ställa en fråga inför varje lektion om hur kan vi påverka klassrumsklimatet och stimulera en meningsfull och roligt undervisning .

# data[].attributes.body
Reflektioner kring verksamhetsidén från lag 5, sal E02a:

Angående presentationsfilmen blir vi imponerande över att vi kan erbjuda så många olika utbildningar och utbildningskombinationer. Verksamhetsidén är en verksamhetsvision men möjligheterna finns och det är fantastiskt!

Punkten ”Vi erbjuder ett flexibelt lärande utifrån elevens livssituation som samarbetar för att eleven ska nå sina mål.” är väldigt bra för de elever som inte kan komma till klassrummen men som kan följa studierna och utbildningen digitalt parallellt. Den digitala övergången har möjliggjort att vi kan individanpassa ännu mer, ha kvar och nå ännu fler elever oberoende av tid och rum. Däremot har dock distansundervisningen gjort att vi har tappat elever på lägre kurser ex. B-kurs.

Om alla på Campus arbetar mot samma mål och utifrån samma idé är det väl klart att det stimulerar och motiverar oss mer. Bara att vi idag får veta vilka möjligheter vi har att erbjuda är bara det stimulerande 😊.

Vi känner att vi ofta behöver påminna oss om att vi ska arbeta mot yrkeslivet men på sfi behöver vi många gånger fokusera på att bygga upp språket så att eleverna ska klara vardagslivet först.

Bemötandet är a och o för att vi ska var en attraktiv arbetsplats och främja motivation och utveckling och det gäller alla bemötanden!

Vi saknar kunskap om vem man kan hänvisa elever till vid olika frågor. I dagsläget blir det ofta receptionen som vi hänvisar till men om vi visste mer om varandra och våra respektive verksamheter i verksamheten skulle det underlätta för oss, eleverna och receptionen.

# data[].attributes.body
Verksamheten genomsyras av de olika uppdragen vi får från skolverket där man sätter eleven i fokus. allt som står där kretsar kring eleverna och hur vi ska hjälpa dem att nå sina mål. Lärares första och främsta uppdrag är att lyckas med att ge eleverna bra förutsättningar för att de ska få en bra framtid. Och en bra utbildning är en god väg till detta.
Stödverksamhet har en väldigt viktig funktion men tyvärr tycks organisationen av den inte fungera på ett bra sätt. Våra elever har ett stort behov av stöd vilket de egentligen inte får.
Det nya tillvägagångsättet till att söka stöd för eleverna är varken välutvecklat eller tillräckligt.

Vi har otroligt många elever som inte har svenska som modersmål, vilket kräver mer resurser i stödverksamheten. Ett bättre språk ger eleverna bättre förutsättningar för nå sina mål så varför inte satsa på det verksamhet som har en oerhört stor påverkan på att eleverna ska nå sina mål.   Vi lärare försöker att hjälpa eleverna och ge dem så mycket stöd som möjligt. Vi är viktiga för eleverna men de är lika viktiga för oss. Det är dem vi jobbar för och det är för dem vi konstant utvecklar vår verksamhet till det bättre så vi hopps innerligt att stödverksamheten prioriteras mer.
För övrigt är man väldigt tacksam och nöjd över mycket som fungera riktigt bra i vår verksamhet. Det som inspirerar oss är att det läggs en vikt vid "mötet" med eleverna eftersom det är det vi arbetar med dagligen. Ett möte med varje elev har vi varje gång i klassrummet, när vi både har individuell och grupp handledning, när vi varje gång ser och hör eleverna, inte bara som elever utan också som människor. Vi lyssnar på deras bekymmer och försöker hjälpa till så gott vi kan. Vi gör  anpassningar för att möta dem halva vägen och följer deras utveckling.

vi bevarar vår verksamhetsidé genom att påminna varandra om vad som är viktig att fokusera på men också att lära från varandra. Ett gott samarbete lärare och personal emellan gör det möjligt för att levnadgöras vår verksamhetsidé.
ett bra bemötande elever och personal.
Det är viktigt att vi har en positiv stämning bland personalen. Om vi har ett trevligt förhållningssätt och bemötande mot varandra så blir måendet i personalen bättre, vilket i sin tur gör att vi presterar bättre på jobbet. Samma sak gäller att ha ett trevligt och varmt bemötande mot eleverna. Känslor smittar.
Det viktigt att vi talar gott om varandra, att vi är rädda om varandra och hjälper varandra.

Att ha samma samsyn och utgå från vår verksamhetsidé när vi utformar vår arbetslagsuppdrag.

det är viktigt att vara öppna mot varandra och prata med varandra istället om varandra. TRANSPARANS är viktigt!!!
Hur man göra saker och varför??? det kräver ett kontinuerligt samarbete och ömsesidig respekt för att nyttja varandras kompetenser.

vår verksamhet är väldigt uppdelade vilket gör att vi inte riktigt nyttjar alla kompetenser som finns i verksamheten.

vad kvalitet måste vi tyvärr konstatera att det inte finns det i den utsträckning vi önskar. Vi på gymnasiet skulle önska att kvalitet på utbildningen höjs för att vi ska kunna ge eleverna ökad möjligheter till en högre utbildning och bättre jobb.

# data[].attributes.headline
Stöd - grupp B13 Reflektioner                            Bra idé – vi har en bra bit att gå innan vi når dit. Vi ser det som att idén är både en beskrivning av vår verksamhet idag och en vision för framtiden – något att sträva till.                              Individuella lösningar betonas – hur ska vi nå dit, vad lägger vi i begreppet egentligen? När det gäller de individuella anpassningarna känner vi att det är en viktig utmaning för verksamheten.                         Vi noterar att betoningen på förutsättningar för arbetsliv blir allt starkare, medan personlig utveckling nu finns på tredje plats. Är de rangordnade? Trenden ser ut att vara att arbetsliv och nytta blir allt mer centralt på bekostnad av personlig utveckling som en central fråga inom vuxenutbildning. Vi tänker att vuxenutbildning nästan alltid handlar om arbete på sikt osv, men att det ändå kan vara intressant att samtalet också kan handla om aspekten – vad studier gör med människan osv. Under andra rubriken beskrivs stödverksamheten som utvecklad, medan det digitaliserade arbetssättet är välutvecklat. Varför skillnaden – är det med mening eller har det råkat bli det? Är det här en vision kanske båda kan vara välutvecklade?

# data[].attributes.subject
Stöd - grupp B13 Reflektioner                            Bra idé – vi har en bra bit att gå innan vi når dit. Vi ser det som att idén är både en beskrivning av vår verksamhet idag och en vision för framtiden – något att sträva till.                              Individuella lösningar betonas – hur ska vi nå dit, vad lägger vi i begreppet egentligen? När det gäller de individuella anpassningarna känner vi att det är en viktig utmaning för verksamheten.                         Vi noterar att betoningen på förutsättningar för arbetsliv blir allt starkare, medan personlig utveckling nu finns på tredje plats. Är de rangordnade? Trenden ser ut att vara att arbetsliv och nytta blir allt mer centralt på bekostnad av personlig utveckling som en central fråga inom vuxenutbildning. Vi tänker att vuxenutbildning nästan alltid handlar om arbete på sikt osv, men att det ändå kan vara intressant att samtalet också kan handla om aspekten – vad studier gör med människan osv. Under andra rubriken beskrivs stödverksamheten som utvecklad, medan det digitaliserade arbetssättet är välutvecklat. Varför skillnaden – är det med mening eller har det råkat bli det? Är det här en vision kanske båda kan vara välutvecklade?

# data[].attributes.body
Det är bra att veta var vi är på väg - en gemensam bild.
Verksamhetsidén ska alltid finnas med och ligga till grund för allt vi gör, den fortbildning vi genomför, utvecklingsarbete, reflektion osv. Den blir en gemensam grund att arbeta kring och blir därmed motiverande och inspirerande.
Vi gör de här sakerna varje dag men i olika grad och med olika kvalité - vi behöver tillsammans prata om vägen framåt. Vad ska vi fokusera på osv.
Idén visar att alla delar av verksamheten är lika mycket värda och kompletterar varandra - det blir tydligt att vi alla är lika viktiga och måste jobba tillsammans. En gemensam strävan är att bli bättre.

# data[].attributes.body
1. Reflektion
Bra att det finns ett fokus på att erbjuda flexibla lösningar. Svårt för oss inom yrk att vara så pass flexibla som man kan vara inom andra rektorsområden.
Bra med något vi alla kan stå bakom. Skapa värde för de vi finns till för.
Visar att Campus är en möjliggörare.

2. Inspirera oss
Vikten av ett första bemötande oavsett hur man kontaktar Campus. Vi har kommit långt men det är inspirerande att fortsätta med detta.

3. Levandegöra
Ha med den i beskrivning av våra utbildningar och vår verksamhet!
Nyanställningar
Utvärdera oss själva utifrån verksamhetsidén!

4. Konsekvenser
Svårt att acceptera tex ett dåligt bemötande. Viktigt att det gäller alla.
Vi tycker att idén stöder det sättet vi vill jobba. Vi gillar att ha ett flexibelt sätt att arbeta och lägga upp arbetet.
Viktigt att ha en bra kommunikation. Har man en bra kommunikation vågar man fråga.
Viktigt att använda oss av våra olika kompetenser. Vi är och vill fortsätta vara en lärande organisation så att vi kan ta del av varandras kompetens.
Viktigt att kunna omsätta verksamhetsidén till mål där man kan mäta kvalité. Nästa fråga - hur behåller vi kvalitet inom områden där vi redan är bra :-)

# data[].attributes.body
Strukturen är bra med tre rubriker.

Vi är bra på att förbereda eleverna rent språkligt och genom att jobba med kulturell kompetens. Vi gör det som är relevant för samhälls- och arbetsliv till exempel språkligt och digitalt i den mån det går. Våra digitala resurser på skolan är begränsade därför blir även det digitala arbetet begränsat.
Den individuellt anpassade utbildningen begränsas av att eleverna på studieväg 2 har väldigt olika bakgrund och förutsättningar för att ta till sig undervisningen. Det är även svårt att kunna möta var och en individuellt utifrån de enskilda behoven i en stor grupp.
På studieväg 2 finns elever i varje grupp som behöver mycket stöd i sina svenskstudier, till exempel genom studieteknik och läs-och skrivstöd. Dessa elever behöver detta stöd för att ges möjligheter till att komma in i samhället och i arbetslivet. Lärandet måste vara meningsfullt för den enskilde individen.
Vi vet inte hur stödverksamheten i nuläget kommer att fungera i praktiken och kan därför inte veta om vi har en utvecklad stödverksamhet.
Vår verksamhetsidé kan inspirera oss genom att vi får insikt i vad vi vill ska ingå i verksamheten och vilka styrkor och brister vi har i verksamheten.
Verksamhetsidén kan levandegöras genom att regelbundet diskuteras och följas upp.
Ett gemensamt förhållningssätt och en gemensam verksamhetsidé gör det enklare att samarbeta och sträva mot samma mål. Det skulle vara bra om det på landningssidan fanns tydliga beskrivningar av verksamheterna, hur elever kan ta del av olika verksamheter, (till exempel vem som kan söka yrkesutbildningar och hur man söker dit) och vem man kan kontakta.
Kvaliteten på vår undervisning och vårt arbete  handlar om hur vi arbetar konkret. Verksamhetsidén är ett mål för verksamheten.

# data[].attributes.headline
Hur kan vår verksamhetsidé levandegöras och bevaras?

# data[].attributes.subject
Hur kan vår verksamhetsidé levandegöras och bevaras?

# data[].attributes.body
Genom att verksamhetsidén finns med i alla sammanhang. Om vi väver in verksamhetsidén i alla tankar och allt arbete hela tiden så finns egentligen tiden för att hålla den levande - det krävs inte alltid särskild tid. Däremot kan det krävas tid och resurser för att vi ska lyckas GÖRA det som vi säger i idén.
I det dagliga arbetet kommer det att krävas mycket av både personal och organisation för att vi ska nå målen för verksamheten.

# data[].attributes.body
Några av punkterna för Verksamhetsidéerna är direkt lagstyrd text. Vilket då kanske bör omformuleras mot verksamhets mål istället.

Elevens eget ansvar syns inte alls i någon av punkterna, vi har inte passiva elever, utan de ska vara aktiva.

Vi behöver ha en bättre samverkan mellan de olika verksamheterna och enheterna. Såsom elevdokumentation då eleverna behöver ett särskilt stöd.

Hur ska vi bli mera flexibla för att kunna ge förutsättningarna för att kunna studera och arbeta samtidigt. Samtidigt har vi problematik för de elever i behov av särskilt stöd som eventuellt behöver en lättare kursbörda.

Potentiella orienteringskurser för att lätta kursbördan och bygga upp elevens kunskaper om HUR man ska studera.

Dilemmat elevens anställningsbarhet och godkänd nivå i en kurs tyvärr inte betyder samma sak. Vi behöver ett tätare arbete under APL för elevens bästa.

Vi kanske behöver arbeta mera med mentorskap inom Vård och omsorgscollege.

De saker som vi tycker fungerar väldigt bra i våran verksamhet är: Lärmiljöerna och Elevsupporten.

Verksamhetsidén inspirerar oss genom att vi har en tydlig gemensam grund att utgå ifrån övergripande på Campus Risbergska. Detta blir då även tydligt för eleverna.

Verksamhetsidén kan bevaras och levandegöras genom att vi arbetar utifrån den här strukturen, som grund i kommande utvecklingsarbete och det goda klassrummet.
Konsekvenser är något som vi redan lyft fram i reflektionerna och där arbetslagen inom sina egna verksamheter  behöver tydliggöra arbetssätt, metoder och avgränsningar samtidigt som samarbetsytor mellan våra olika verksamheter  behöver samverka och möjliggöras. Tydligare överlämningar och möjligheter att jobba över gränserna i organisationen. Detta tydliggör även att kunskaper delas och förståelse för varandras arbetsmetoder/ arbetsuppgifter tydliggörs.
Kvalitet uppnås vid en gemensam syn och arbetsförfarande utifrån gällande beslut och verksamhetsidé. Frågor som vi behöver definiera är bland annat; Vad betyder det att vi krattar för eleven? Är det alltid att puffa eleverna uppåt, eller finns det andra viktiga parametrar att förhålla oss till. När det inte fungerar- hur behöver vi arbeta då. Fastställa tydliga arbetssätt/förfarande kring elevernas progression, eller när progression inte sker i den utsträckningen som skulle behövas.

# data[].attributes.body
Bra verksamhetsidé som vi delvis känner igen oss i och strävar efter att efterleva.

Det är mycket bra för eleverna med en sammanhållen utbildningsplats. Här finns en kedja under samma tak där alla olika instanser bidrar med olika byggstenar.
Redan i Startlaget arbetar vi utifrån kursplanen där det är viktigt att ge en språklig grund för att klara sig i samhälls- och arbetslivet.

Under den här perioden då vi varit tvungna att utveckla den digitala undervisningen har vi kunnat nå fler elever på sin nivå och individualiserat undervisningen mer. Även de som inte varit så digitala innan har utvecklats.
Varje elev har kunna jobba utifrån sina möjligheter vilket stämmer väl överens med flexibelt lärande. De här erfarenheterna tar vi gärna med oss i den fortsatta undervisningen.

En oro inför framtiden är att våra elever på Sfi inte ska få det stöd och den hjälp som tidigare erbjöds i Språkverkstan. Att man har halverat stödverksamheten kommer få konsekvenser för våra elever.

Hur kan vi levandegöra och bevara...
Att vi hela tiden fortsätter våra diskussioner och fortbildningar. Att vi delar med oss av våra kunskaper, kollegialt lärande. Olika forum där vi träffar varandra.

Konsekvenser:
Vad menas med flexibelt lärande? Svårt att få till för oss på Start.

Bra för verksamheten:
Det är bra att värdesätta andras kompetens, att vilja hjälpa varandra och dela med sig av sina kunskaper. Att vara lösningsfokuserad och få saker att fungera smidigt. Lyft varandra! Vill varandra väl! Uppmuntra och beröm varandra även inför andra!

Våra digitala resurser på skolan är små, vilket kanske inte alltid möjliggör ett välutvecklat digitaliserat arbete.

Just nu, när vi arbetar i halvklass-grupper i skolan, ger det större möjligheter till individualisering. I normala fall har många på Sfi väldigt stora grupper och då blir det svårt att leva upp till flera av punkterna i verksamhetsidén.

# data[].attributes.headline
Vilka konsekvenser får vår verksamhetsidé för 

# data[].attributes.subject
Vilka konsekvenser får vår verksamhetsidé för 

# data[].attributes.body
Ska genomsyra allt och blir därmed viktig och får konsekvenser för alla delar av verksamheten - alltså även alla som nämns i frågan. Kan vi ersätta ordet konsekvenser med ordet möjligheter???!
Bemötande
En central del av vårt arbete alltid. Viktigt att vi funderar på hur elever vill bli bemötta - hur skulle vi själva vilja bli bemötta. Vi kan ju också bara styra över det vi sänder, inte det andra tar emot - därför blir det mycket viktigt att reflektera över hur vi sänder och hur det kan tolkas. Tydlighet är snällhet. Hur kan vi uppnå ett individuellt bemötande till människor omkring oss?
Sätt att förhålla sig till arbetet och hur problem löses
Konsekvensen kan bli att vi mer aktivt funderar på vad vi håller på med på jobbet.
För att kunna uppnå målen måste vi samarbeta. Ingen kan göra allt ensam. Vi måste vara rädda om oss själva och varandra.
En stor öppenhet krävs, vi måste släppa revirtänkt och vara öppna för förändring i arbetet framåt. Det här blir viktigt i alla grupper och mellan verksamheter inom Komvux och andra delar av förvaltningen, tex. Kan vara ett redskap även i ledningsgruppens arbete. Vi kommer att behöva ta bort vattentäta skott för att hitta elevers bästa väg framåt.
Lyhördhet är jätteviktigt. Informationsglapp måste överbryggas. Tex yrkesutbildningar och SYV, SYV och stöd osv osv är viktiga samarbeten.
Hur kunskaper delas inom organisationen
Att mötestider, personaldagar och fortbildningar genomsyras av aktiviteter som har sin grund i verksamhetsidén och att den kopplingen är tydlig. Tvärgrupper är bra, aktivitetsvalet är viktigt!
Att bryta ut små moment ur verksamhetsidén och jobba vidare tillsammans över gränserna. Inte diskutera den som helhet, utan på ett sätt som leder fram till reella förändringar i verksamheten. Vi diskuterar, hittar något att förändra, genomför förändringen på riktigt, utvärderar den sedan.
Vad som är kvalitet.
Det här är ett mycket stort och viktigt arbete att fundera över det här. Vad är kvalité för oss, hur mäter vi, vad mäter vi, hur redovisar vi, hur arbetar vi med det systematiska kvalitetsarbetet i förhållande till verksamhetsidé och styrdokument. Hur använder vi vårt arbete med kvalité och våra resultat i diskussioner med politiken och övriga samhället? Komvux är en viktig del av samhället, men vi (och andra?) upplever oss ibland som en ö. Verksamhetsidén hjälper oss att fokusera vår verksamhet. Kan vi nå upp till det som står där så leder det till att vi får en hög kvalité. Men, det kräver fokus på det arbetet.

# data[].attributes.body
Lag 2 grupp 1
Bra formulerad verksamhetsidé med rubriker och punkter. Lättare att konkretisera eftersom den är uppdelad i områden.
Då kan vi också jobba med den i lagen lättare eftersom den är nedbrytbar. Det är så vi kan levandegöra den i våra diskussioner.
Alla funktioner under samma tak inspirerar oss! Våga fråga!!
Fin utveckling av ledningsgruppen. Verkar mer samlad än förut och har större digital kompetens. Verkar komma bättre överens. Bra första steg mot en sammanhållen vuxenutbildning.
Lång diskussion om att ge det lilla extra. Betyder en extra ansträngning från mig själv, inte bara miniminivån av anständighet och artighet. Vi pratade om många exempel på vardagliga situationer och hur man kan ha ett bättre bemötande i alla dem.
Lösa problem TILLSAMMANS inte ENSAMMA!
Dela kunskaper - en utmaning i denna stora organisation. Men vi måste hitta sätt eftersom det finns otroliga kunskaper under detta fantastiska tak!!

# data[].attributes.body
Reflexioner:
Bra att allt finns i lokalerna.
Hur kan vi samarbete med andra  rektorsområden?
Eleven får indirekt information från andra elever. Det inspirerar,
Hur får man direktinformation om olika utbildningar?
Viktigt att alla elever har målet klart för sig.
Svårt för eleven att förstå hur man ska nå sitt mål och vad som krävs för detta.
Förstå sambandet mellan olika utbildningar på Campus,
Få information i början då eleven startar hos oss angående detta. Få en helhetsuppfattning.
Eleven bör få tid att reflektera över sina mål och vad som är möjligt för dom. Plantera målet i deras sinne.
Prata och förankra det hos dom. Ska hela tiden följa dom.
Stärka deras självförtroende när det gäller jobb.
Uppmuntra dom.
Samhället bör erbjuda "lättare jobb".
Tillvarata deras kunskaper från deras resp länder.
Att inte förringa deras erfarenheter.
Vad är målet för elever? Att klara B?
.Hur inspirera oss?
Alla på campus har samma idé. Man vet om detta och strävar mot det.
Vi blir inspirerade och det är en tydlighet i verksamheten.
Men hur lätt är det inte att glömma bort detta och jobba på som vanligt.
Mötet med eleverna inspirerar oss lärare - vi får så mycket energi - vi ger men får så mycket tillbaka. Det gör att vi orkar ge så mycket.
Hur levandegöra vår idé`?
samarbeta och glädje
läsa dokumentet regelbundet.
får ej falla i glömska
hur jobbar vi med det?
Bemötande?
Genom att vi är professionella mot elever och kollegor. Även mot dem som vi inte har direkt kontakt med.
Att inge glömma de som kan falla mellan stolarna.
Respektera och inbjuda till delaktighet.
Sätt att förhålla sig till arbetet?
Att hela tiden komma ihåg målet som är mot att eleven får ett jobb.
använda material som anpassa till målet.
Bryta ner till delmål.
Hur problem löses?
Informella ledare får inte ta övertaget - viktigt med formella ledare!!
Kontrainformation inte bra.
Tydligt ledarskap och respekt för varandras roller
Vid ev konflikt ta upp problemet med varandra istället för att gå vidare. Hitta lösningar!
Att jobba på en större verksamhet där det finns det mera utvecklingspotential. Testa annat!
Hur kunskap delas inom org?
Genom tvärgrupper för att dela varandra erfarenheter
Vad är kvalité?
Att alla lyckas i sina mål.

# data[].attributes.body
Många punkter är givna för oss och något som vi ständigt har med oss och strävar efter dagligen.

Moderna och anpassade lärmiljöer något som ständigt behöver utvecklas. Eftersom det står nedskrivet kan vi också kräva det. Hur kan klassrummen anpassas för elever på studieväg 1? Pedagogisk tanke bakom möbleringen?

Det är bra att det finns möjligheter till vidareutveckling såsom studiedagar och studera i tjänsten.

Vi vill se mer utbyten av kunskaper/kompetenser inom de olika rektorsområdena. T.ex. satsningar på formativ bedömning bör gälla hela verksamheten.

En kompletterande kurs för de som inte har sva-utbildning för grundläggande och gymnasiet.

Utnyttja kompetenserna och de möjligheterna som finns inom campus, tex. Yrkesvux för de på sfi, vilka får gå? Vilka möjligheter finns för eleverna att ta del av inom den egna verksamheten? Finns det fler lösningar för elever på studieväg 1 för att hitta vägar till arbete och egen försörjning?

Vi vill få mer information om vad som händer inom verksamheten, exempelvis olika projekt. Marknadsför mer, till exempel på landningssidan om projekt och vilka elever som är aktuella i de olika projekten. På så vis kan vi ge bättre hänvisningar när elever ställer frågor om olika områden i verksamheten som en inte känner till. Som medarbetare vill vi få bättre information inom verksamheten och vad som pågår i verksamheten.

# data[].attributes.body
Vilka reflektioner har vi om vår verksamhetsidé?
Det är bra att stödet nämns i verksamhetsidén, det skulle kunna lyfta och stärka elever i utmaningar. Det skapar dessutom kunskap om att stödverksamheten finns. Punkterna är bra med en positiv människosyn och eleven i fokus, syns till exempel i ordmolnet! Språket i fokus är en viktig punkt, även självkänsla. Bra stöd för oss själva att jobba vidare efter. Bra att det finns fokus på att vi ska stödja varandra i våra olika kompetenser.

Hur kan vår verksamhetsidé inspirera oss?
Vi blir inspirerade av hur verksamhetsidén presenterades. Den positiva människosynen både gällande personal och elever är inspirerande.

Hur kan den levandegöras och bevaras?
Man kan den med sig när man träffar elever, både som ett genomsyrande förhållningssätt och i konkreta uppgifter, vilket såklart kommer skilja sig åt i olika verksamheter. Vi fortsätter ha fokus på samarbete när vi möter varandra. Den kommer även levandegöras i och med arbetet med det goda klassrummet. Vi skulle dessutom kunna jobba med detta på arbetslag på något sätt, till exempel genom att lyfta något man har gjort (typ laget runt) som går i linje med verksamhetsidén. Kan man dessutom utforma personliga mål tillsammans med sin rektor som sedan utvärderas?

Vilka konsekvenser får den för
• Bemötande
Till exempel människosynen i verksamhetsidén skapar förutsättningar för lyhördhet inför elever. Att lärare oftare svarar ja än nej. Att elever blir hörda. Bemötande är A och O, kan förstärka självkänsla och självförtroende hos elever vilket i sin tur ger positiva resultat. Att vi bemöter människor med respekt och omtanke, har tillit till elevens kompetens och bygger vidare på styrkor. Förhoppningsvis att vi ser varande med snälla ögon. Vara öppna inför varandra.

• Sätt att förhålla oss till arbetet
Försöka hitta lösningar och ta hjälp av varandra för att lösa problem så det blir så bra som möjligt för eleverna. Verksamhetsidén ger också en god grund till ett professionellt förhållningsätt baserat på vetenskap och beprövad erfarenhet. Ger också förutsättningar för personal och lärare att få tid till att ägna sig åt att hålla sig uppdaterad inom relevant forskning. Hitta en bra balans mellan att göra ett superbrajobb/vara jätteduktig och att ta det lugnt. Våga fråga, våga inte kunna, fråga om hjälp. Ödmjukhet och prestigelöshet gentemot varandra.

• Hur problem löses
Att lyssna på varandra. Att man tar hjälp av varandra och hjälper varandra att vara lösningsfokuserade. Att hjälpa och stärka elever att själva hantera situationer. Empowerment. Att först stötta eleverna mycket dör att sedan successivt montera ner stöttepelarna.

• Hur kunskaper delas inom organisationen
Behovet hos eleverna styr vilken kunskap vi behöver dela med varandra, ger även elevfokus. Jobba med en dela-kultur, till exempel genom det goda klassrummet. Det måste finnas forum för att dela kunskap. Rutiner för överlämningar när det finns behov. Bygga broar mellan olika enheter.

• Vad som är kvalitet
Elevfokus, flexibilitet, samarbete, forskning. Verksamhetsidén bidrar till en samsyn kring vad som är kvalitet. Fortbildning är en grund för kvalitet och verksamhetsidén ger förutsättningar för mer tid till utbildning.

# data[].attributes.body
Vilka reflektioner har vi om vår verksamhetsidé?

Mötet med eleven, det tar upp det lilla och det stora och att arbetslivet är målet. ”Det börjar här”.

Vi jobbar mot lärarna. Ge lärarna förutsättningar för att bedriva en bra verksamhet.

Även serviceenheten har direkta och indirekta möten med elever och kan i det ”personliga mötet” lyfta en situation.

Vi kan tänka helhet och behöver inte brottas med att vara ”en del av en helhet”.

Att se möjligheterna och inte svårigheterna, den sociala kompetensen är betydelsefull.

En farhåga till kring vad som menas med att alla erbjuds en individuellt anpassad utbildning i relation till personalens arbetsbelastning.

Hur kan vår verksamhetsidé inspirera oss? Det finns en ganska tydlig känsla av att vi ska erbjuda service till personal, lärare och elever varför det redan rimmar bra med verksamhetsidén.

Hur kan vår verksamhetsidé levandegöras och bevaras? Att vi i mötet verkligen ger det lilla extra i mötet.
Att kunna stödja varandra och påminna att vi gör skillnad och är viktiga.
Vi behöver förutsättningarna för att göra jobbet. Hur orka ge den goda servicen om vi är överbelastade.
En god arbetsmiljö är A och O.

Vilka konsekvenser får vår verksamhetsidé för

att ge och få beröm för gott arbete.

grundbulten i arbetet är att vi ser till oljan i maskineriet och
att vi informerar och kommunicerar med varandra.

att kommunikation är A och O, information ska vara tydlig och delbar till de som berörs. Finns det en bra stödjande struktur kring tex inköp såsom behovsanalyser och beställarkompetens.
Kunskaper blir transparanta, tex att de skrivs i delade dokument. Tydliga riktlinjer för var informations placeras och hittas!
Behov av bra rutiner om vad som behöver göras vid olika situationer.
Underlättas av tydliga arbetsbeskrivningar.
Tänka helhet är ett måste.

Är kvalitet enbart tydligt elevfokus och måluppfyllelse?
Eller ett situationsanpassat kvalitetsbegrepp.
Att ge tydlig information till berörda. Att ge bra service till berörda.

# data[].attributes.body
Vilka reflektioner har vi om vår verksamhetsidé?

Vi tycker att verksamhetsidén är bra och något att sträva mot. Samtidigt ser vi att det finns en del områden där vi behöver utveckla verksamheten för att nå visionen.

Mål: Vi erbjuder alla elever individuellt anpassad utbildning med tydligt fokus på kunskpaer och färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden och i samhällslivet

Hur flexibla är vi? Vi funderar på om det kan gå att öka flexibiliteten i hur eleverna kan studera våra campusförlagda kurser. T ex läsa kurser snabbare än 20 veckor. Detta gäller främst gymnasienivå där vi upplever det som ganska styrt idag.

Vi diskuterar också kring möjligheten att använda delkursbetyg för det elever som av olika anledningar inte ror en hel kurs i hamn.

Hur kan vi få en ökad inblick i distansstudier? Hur kan det tydliggöras på hemsidan hur det är möjligt att läsa på distans? Vi tycker att det verkar spännande och intressant med vår egen distansverksamhet i matematik och naturämnena. Kan det vara något som går att utveckla mer? Vi tror att det skulle vara ett sätt att svara ännu mer mot målet att alla elever ska få en individuellt anpassad utbildning. Kan SYV tillsammans med andra parter utveckla information och vägledning på hemsidan för att på så vis öka elevernas medvetenhet om var det befinner sig men också hur de kan nå sina mål? Ett förslag är att vi utvecklar hemsidan för studie- och yrkesvägledning och att vi där lägger upp en pedagogisk information (gärna interaktiv) där man kan följa sin väg genom utbildningssystemet. Det skulle t ex kunna kallas ”vägen till ditt mål” eller ”din väg till jobb”.

Vi pratar också om möjligheten att använda Fronter för information och vägledning. Det kan vara ett komplement men en begränsning är att vi där bara når de som är elever på Komvux.

Mål: Vi vägleder eleverna mot mål inom studier och arbetsliv

Det är det som är vårt huvuduppdrag. Vi diskuterar kring hur vi kan utveckla vägledning i grupp, t ex bjuda in till information om högskola/universitet, olika yrkesinformationer mm. Utifrån dagens läge med Corona kan Fronter vara ett alternativ för att nå ut till grupper. Om vi använder Fronter mer behöver några av oss vara ansvariga för att uppdatera där. Om vi blir mer aktiva på Fronter kan vi var och en behöva ha mer uppsikt i våra individuella ”chatinkorg”. Hur ska vi hantera hur elever kontaktar oss? Det kan vara ett problem att fler kontaktar oss via chat och vi inte är inne i Fronter och svarar kontinuerligt. Ska vi styra i vår information så att eleverna kontaktar oss via mejl och telefon? Chat kan användas som ett verktyg för individuell vägledning efter tidsbokning/överenskommelse mellan elev och syv. Om vi använder Fronter behöver vi vara medvetna om att de som endast läser via Exlearn idag inte har tillgång till Fronter.

Mål: Vi ger möjligheter, oavsett bakgrund och utbildningsnivå, till insatser som underlättar inträde på arbetsmarknad

Vi ser behov av att utveckla verksamheten med korta yrkesutbildningar för de med lägre utbildningsnivå. Det skulle vara bra om vi i rollen som SYV utvecklar vår kunskap kring dessa utbildningar. Förslag är att vi bjuder in någon yrkesutbildningscenter som berättar mer om de utbildningarna och andra relevanta nyheter.

Vi undervisar i moderna och anpassade lärmiljöer där eleverna möter kompetenta pedagoger och en utvecklad stödverksamhet

Vi möter många elever som är i behov av en bra och utvecklad stödverksamhet. Vi ser ett behov av ett fortsatt gott samarbete mellan oss vägledare och stödverksamheten.

Vi bygger vår undervisning på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet med ett välutvecklat digitaliserat arbetssätt och språket i fokus

Vi fortsätter vårt arbete med att erbjuda digitala lösningar.

Vi erbjuder ett flexibelt lärande utifrån elevens livssituation och samarbetar för att eleven ska nå sina mål.

Se vår reflektion under första målet.

Vi ger det lilla extra i mötet med våra elever och varandra

Vi har som utgångspunkt att ge ett bra, trevligt och professionellt bemötande. En större utmaning i stressade situationer men vi känner att vi är bra på detta.

Vi skapar förutsättningar för elevens utveckling utifrån kvalitativt och stimulerande lärande

Ja, det gör vi i våra möten med elever.

Vi stärker elevens självkänsla genom att VI GÖR DET MÖJLIGT!

Här tror vi att vi som SYV har en viktig roll. Ibland genom att stärka elevens självkänsla och självförtroende att nå sina mål men ibland också genom att hjälpa individen att vidga perspektiven och hitta mål som för individen blir realistiska.

Hur kan vår verksamhetsidé inspirera oss?

Vi har utifrån verksamhetsidén inspirerats till de tankar och förslag som står ovan i våra reflektioner.

Hur kan vår verksamhetsidé levandegöras och bevaras?

I övergripande planeringar behöver vi utgå från verksamhetsplanen. Vi tror också att det är bra att ta del av varandras arbete från den här dagen för att se eventuella möjligheter till samarbeten samt för att lära sig av varandra.

Vilka konsekvenser får vår verksamhetsidé för

Bemötande: Att vi har en verksamhetsidé som alla anställda tar del av ökar möjligheterna till att vi drar åt samma håll och eleven får ett gott bemötande oavsett vem den möter inom Komvux.

Sätt att förhålla sig till arbetet: Se svar ovan.

Hur problem löses:  Att vi utgår från att vi vill hitta lösningar för individen då vi ska lösa problem.

Hur kunskaper delas inom organisationen:

Vad som är kvalitet: Att vi har en gemensam verksamhetsidé gör att vi har mål att utgå ifrån när vi mäter och pratar om kvalitet.

# data[].attributes.body
Anteckningar från grupp

Andreas, Elinne, Lorna, Linda, Elena och Cattis

Vår verksamhetsidé

Vi funderar kring hur vi anpassar vår utbildning till varje individ- vi försöker lotsa eleven till rätt spår, delkurs och utbildning i förhållande till vilket mål individen har, mer än att vi individanpassar för varje elev i en klassrumssituation. Varje elev har en studieplan utformad efter sin egen livssituation. Vi behöver ju absolut fortsätta tänka på det individuella stödet som kan ges i form av skolans språkstöd, att vi kan anpassa en ev flytt till olika nivåer, extra stöd, tidigare betyg, hoppa direkt till en högre delkurs om eleven visar färdigheter som gör att de snabbare kan gå igenom systemet.

Vi som pedagoger är också duktiga på att se varje elevs förmåga och därifrån kan vi slussa eleven till rätt kurs om eleven väljer ”fel” kurs och nivå på sin utbildning.  Vi är väldigt flexibla när det gäller att byta mellan hel- och deltid, dag/kvällskurs om det visar sig att eleven behöver detta.

Vi anpassar delkurserna efter vilket behov arbetsmarknaden visat sig ha. Vi ger det lilla extra genom att ge personligt riktad information om hur eleven kan komma vidare, ge tips vem de behöver träffa, tex syv.

Vem gör vad? Hur bra är vi att se elevens fullständiga kompetens som de har med sig från sitt hemland? Att kunna följa upp validering av inhemsk utbildning? Till vem skickar vi vidare?

Högutbildade kan ibland uppleva att de får ”sämre” hjälp? Vem tar hand om dem med högre utbildning- hur tar de sig snabbt vidare? Förväntas de ta ett större eget ansvar trots at de inte har vare sig språket eller vet ur det nya landet fungerar med all byråkrati? Valideringsenheten? Vilken roll har SYV på komvux? Syv på grund? Syv på gymnasiet? Elever på grundläggande vill veta redan i ett tidigt skede hur vägen till målet ser ut! Viktigt med tidig information hur hela vägen ser ut, även om det är långt kvar.

Vi känner att det är väldigt värdefullt för både oss som personal och eleverna att alla verksamheter är på samma plats, i samma hus, vilket gör att allt är väldigt tillgängligt.

Vi måste fortsätta för en diskussion om vilka delkurser som är nödvändiga för vissa yrkesutbildningar.

Hur kan vår verksamhetsidé inspirera oss?

Roligt att vara en del av en stor helhet, det är spännande att veta att man har varit en länk i kedjan till någon annans framtid.

Det inspirerar oss att tänka på eleven i ett större sammanhang och inte bara i vårt eget klassrum. Att sätta eleven i centrum är att vara delaktig i detta större sammanhang och se elevens livslånga lärande som vi har förmånen att vara en del av!

Vi ger ”det lilla extra” genom att vi är tillgängliga, vi servar eleverna med omvärldskommunikation och ser deras individuella behov.

Hur kan vår verksamhetsidé levandegöras och bevaras?

Vi diskuterar ”glappen” mellan de olika verksamheterna. Målet måste vara att dessa osynliga glapp försvinner och att den dokumentation vi gör ang elevens kunskapsutveckling är levande dokument som följer eleven genom utbildningen.

Information mellan de olika verksamheterna ska vara lättillgänglig, ändringar i verksamheterna viktigt att känna till genom en kontinuerlig uppdatering på en plats som är lätt att nå och navigera sig fram på. Vi kan bli bättre på att rutinmässigt gå in på de informationskanaler som finns. (Landningssidan).

Att vi träffas över gränserna inom hela campus är också viktigt för att kunna ta del av varandras verksamheter, men även inom vår egen för att skapa kontinuitet.

Vilka konsekvenser får vår verksamhet för

·       Bemötande

Vårt mående och bemötande i personalgruppen avspeglar sig till våra elever och det vi ger får vi tillbaka! Bekräftelse i vardagen är viktigt, alla mår bra av att känna sig sedda. Lyhördhet, hänsyn och respekt ska vara ledord i hela verksamheten, såväl i personalgruppen som i mötet med eleven.

·       Sätt att förhålla sig till arbetet och

·       hur problem löses

Vi måste värna om varandra, vara generösa och hjälpa varandra att minska arbetsbelastningen. Att våga visa svaghet och be om hjälp är en styrka!

Om vi förstår hela verksamheten och vem som gör vad kan vi lättare vägleda våra elever och kollegor till rätt instans.

Att dela erfarenheter och kunskaper är väldigt värdefullt, uppkomna problem under covidperioden har vi tvingats lösa på ett sätt som vi kanske inte gjort för 6 månader sedan. Flexibelt lärande har genom ett mer eller mindre påtvingat IKT-språng blivit mer tillgängligt och möjligt. Vi har tagit stor lärdom om detta och kanske är detta en möjlig väg att ta i framtiden när vi redan kommit en bra bit på väg.

·       Hur kunskaper delas inom organisationen

Överlämningar har varit bra, auskultation mellan verksamheterna vore intressant, nätverksträffar och liknande för att underlätta övergångarna för eleverna och öka personalens insyn i varandras verksamheter.

Ett tätt samarbete mellan de olika nivåerna kan förbättras. Samarbetet ska inte enbart hamna i diskussioner ang kunskapsnivåer. Visst behöver vi delge varandra förväntningarna på vad eleverna förväntas ha för kunskapsnivå innan de ska upp till nästa steg i utbildningstrappan- från sfi till gymnasiet, men samarbetet behöver även handla om vilka strategier som vi har för att få eleverna att klara kursen. Hur kan vi möta eleverna där de befinner sig i sin kunskapsutveckling? Att bygga broar mellan våra verksamheter och lära känna varandra genom informella möten gör det lättare att få till en konstruktiv arbetsmiljö som gagnar alla.

Våra samarbetsmappar i arbetslagen där vi kan dela material och ideér är värdefulla.

Ämnesdidaktiska träffar är viktigt för utvecklingen! Vi behöver lägga öronmärkt tid på ett forum för att diskutera ämnenas utveckling och att delge varandra kloka tankar och positiva exempel från undervisningen och diskutera likvärdig bedömning.

·       Vad som är kvalitet

Att ha ett fåtal fokusområden en längre period är viktigt så att det inte blir fragmenterat. Vetenskaplig grund är ju inte konstant, det svänger och ändrar sig över tid. Det är viktigt att ta del av aktuell forskning men samtidigt ha ett kritiskt förhållningssätt till den.

# data[].attributes.body
Reflektioner från lag 6
Utifrån verksamhetsidén kan vi se att i dagsläget har vi en verksamhetsstruktur som möjliggör en väg ut i samhället för eleverna, oavsett vilken nivå man än startar på. I och med den föränderliga värld som vi lever i läggs ett stort ansvar på den enskilda pedagogen, men också på eleverna. Verksamheten har som mål att vara flexibel och individanpassad och i övergången från klassrumsundervisning till distans har gett ännu större möjligheter till att se den enskilda individen, som annars kunde ha varit osynlig i klassrummet. Den digitala kompetensen hos personalen har verkligen ökat, och den kunskapen har också delats mellan kollegorna.  Vi ser dock att vissa elevgrupper tappar och där stödet från pedagogerna inte fungerar p.g.a. elevens bristande digitala kompetens, eller brist på hårdvara för att kunna tillgodogöra sig undervisningen. Vi finner också att det finns en brist på insikt hur man ska kunna använda oss av de olika stödfunktionerna, för att kunna individanpassa för eleven. Om personalen har svårt att hitta vägar för elevens vidareutveckling är det ännu svårare för eleven att kunna orientera sig vilken hjälp som finns att tillgå. 
I verksamhetsidén presenteras en närhet mellan våra olika verksamheter men där efterfrågar vi ett närmare samarbete med grundläggande. Precis som när vi har överlämningar av elever mellan grupper på SFI vill vi se ett likande arbetssätt, dels med fokus på enskilda elever och dels hur det faktiskt går för dem när de studerar på grundläggande. Det utbytet anser vi är av godo för både lärarna inom SFI och grund men också eleverna. 
Överlag överensstämmer verksamhetsidén med vårt dagliga arbete, alltifrån bemötande, ett flexibelt och anpassat arbetssätt, där undervisningen inte bara utmynnar i större svenskkunskaper utan också har inslag av samhällssociala aspekter. För verksamheten handlar det inte bara om att kunna uppnå de mål inom det ämnesspecifika området utan att eleverna ska vara funktionsdugliga medborgare. 

# data[].attributes.body
1-2  Reflektioner: Känns relevant och passar in på verksamheten. Stor igenkänningsfaktor, vilket också kan vara inspirerande.
3. Se till att den finns tillgänglig på intranät och hemsida. Ta upp exempel på hur de olika delarna avspeglas i vardagen. Ta upp vid samtal mellan chef och medarbetare.
4. 1-2 Verksamhetsidén ställer höga krav på hur all personal bemöter sina elever, att möta eleverna med respekt och ta ansvar i vår yrkesroll.
3-4 Samarbete, kommunikation, lyhördhet och delakultur.
5. Verksamhetsidén ger flera exempel på vad som är kvalitet, ur många olika perspektiv, arbete, lärande och personlig utveckling.