# data[].attributes.headline
S.A. 1: Tot a partir d'una cèl·lula? L'art del cos humà

# data[].attributes.subject
S.A. 1: Tot a partir d'una cèl·lula? L'art del cos humà

# data[].attributes.body
Justificació: he escollit aquesta notícia per la importància que té avui en dia l'investigació en cèl·lules mare.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UABDivulga Barcelona Investigación e Innovación

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En l'actualitat, el tractament que tenim per als malalts amb insuficiència cardíaca evolucionada és limitat i solament casos seleccionats es poden beneficiar del trasplantament de cor. La visió tradicional, segons el qual el cor havia estat considerat un òrgan completament diferenciat incapaç de renovar les seves cèl·lules, ha estat revisada a la llum d'algunes observacions que donen suport a la idea que, malgrat ser insuficient en la majoria de situacions patològiques, el cor disposa de capacitat autoregenerativa. Actualment s'estan desenvolupant tècniques alternatives entre les quals destaca, per les seves prometedores aplicacions, la teràpia basada en les anomenades cèl·lules mare.

Sigui quin sigui el seu origen, les cèl·lules mare es caracteritzen per la seva capacitat clonogènica (formen còpies exactament iguals a elles mateixes) i de pròpia renovació i per diferenciar-se en múltiples llinatges cel·lulars (osteoblasts, condròcits, tenòcits, adipòcits, neurones, hepatòcits, miòcits, etc...) sota els estímuls adeqüats. Es parla de cèl·lules mare embrionàries i adultes, dintre les quals trobem bàsicament les cèl·lules mare mesenquimals i les hematopoètiques provinents ambdues d'una font molt important de cèl·lules mare: el moll d?os.

Les cèl·lules mare mesenquimals, segons es desprèn dels primers estudis de teràpia regenerativa, tenen una certa capacitat de niar dins la zona infartada i diferenciar-se en nous cardiòcits que regeneren la paret ventricular funcional.

El grup de Recerca en Enginyeria Cel·lular, Tissular i Regenerativa format per investigadors de l'Hospital de Sant Pau, la UAB i la UPC està treballant en el desenvolupament d'un teixit cardíac funcional a partir de la incorporació de cèl·lules mare en matrius polimèriques biocompatibles. Recentment aquest grup ha publicat l'aïllament i caracterització d'una nova població de cèl·lules mare mesenquimals derivades de moll d'os que mostren la particularitat d'expressar basalment (sense cap tractament diferenciador) alguns dels marcadors específics del cardiòcit. Aquests marcadors, que es corresponen a proteïnes importants per l'estructura i funció del teixit miocàrdic normal, són la connexina-43 i el GATA-4, responsables de l'acoblament electroquímic i de la síntesi dels components bàsics del sarcòmer (aparell contràctil) dels cardiòcits respectivament (Figura 1).

D'aquesta manera, aquestes noves cèl·lules, predisposades enfront al llinatge cardiogènic, podrien ser un bon candidat terapèutic per futurs protocols de regeneració cardíaca (Figura 2).

Figura 1. Cultiu de cèl·lules mare mesenquimals (CMM) derivades de moll d'os i anàlisi de l'expressió de GATA-4 i connexina (Cx)-43

Figura 2. Potenciació de la capacitat autoregenerativa del cor mitjançant l'aplicació de cèl·lules mare mesenquimals derivades de moll d'os del propi pacient.

Artículo: Bayes-Genis, A; Roura, S; Soler-Botija, C; Farre, J; Hove-Madsen, L; Llach, A; Cinca, J. "Identification of cardiomyogenic lineage markers in untreated human bone marrow-derived mesenchymal stem cells" TRANSPLANTATION PROCEEDINGS, 37 (9): 4077-4079 NOV 2005

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuevas células madre para regenerar corazones enfermos

# data[].attributes.attachment_link.description
El grupo de Investigación en Ingeniería Celular, Tisular y Regenerativa, formado por investigadores del Hospital de Sant Pau, la Universitat Autónoma de Barcelona y la Universitat Politécnica de Catalunya, ha descubierto una nova población de células madre procedentes de la médula espinal que pueden suponer una nueva vía terapéutica para la regeneración de los tejidos cardíacos.

# data[].attributes.headline
S.A. 2: Per què emmalaltim? El S.I. i la Salut!

# data[].attributes.subject
S.A. 2: Per què emmalaltim? El S.I. i la Salut!

# data[].attributes.body
Justificació: aquest any s'han complit 5 anys de la Pandèmia COVID-19, i he escolllit aquesta noticia per analitzar els tipus de malalties contagioses, i la diferència entre: ENDÈMIA, EPIDÈMIA, PANDÈMIA!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Invertir en ciencia supuso que la vacuna la pudiésemos usar"

Hablamos con Sonia Vázquez Morón, investigadora del Centro Nacional de Microbiología, que se encargó de secuenciar las muestras de COVID

La crisis sanitaria del coronavirus cambió nuestras vidas. Esta semana se cumplen cinco años del decreto del estado de alarma debido a la propagación de la enfermedad. En el informativo ' 24 Horas de RNE', ponemos el foco en el papel que desempeñaron la medicina y la ciencia en uno de los momentos más críticos que nos ha tocado vivir como sociedad.Nuestro compañero del área de Sociedad, Luis Vallés, ha hablado con Sonia Vázquez Morón, una de las primeras investigadoras del Centro Nacional de Microbiología, quien se encargó de secuenciar las muestras de COVID que llegaban desde todos los hospitales de España para determinar si eran positivas o negativas.

La investigadora explica que, en ese momento, el Centro Nacional de Microbiología " montó un dispositivo especial para dar respuesta a todo tipo de diagnóstico", ya que los hospitales estaban colapsados y no podían asumir esa tarea. Además, Morón reconoce que fue "un desbordamiento constante", y detalla cómo se organizaron para sacar adelante el trabajo, dividiéndose las tareas y optimizando los recursos disponibles.También ha compartido cómo vivió esta situación en primera persona: "Era una situación especial, no habíamos vivido nada parecido. Estás viendo todo el desastre que hay y eso te quita la parte de tu profesión que puedes disfrutar". Finalmente, destaca una lección positiva que nos dejó la pandemia: " Invertir en prevención y en ciencia supuso que la vacuna estuviese desarrollada y la pudiésemos utilizar".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
"invertir en ciencia supuso que la vacuna la pudiesemos usar"

# data[].attributes.attachment_link.title
"Invertir en ciencia supuso que la vacuna la pudiésemos usar"

# data[].attributes.attachment_link.description
Hablamos con Sonia Vázquez Morón, una de las primeras investigadoras del Centro Nacional de Microbiología, que se encargó de secuenciar las muestras de COVID

# data[].attributes.body
Justificació: importància d'aquesta situació i la relació amb els hàbits saludables tant de l'alimentació com del dia a dia. Les dades són alarmants!!!

# data[].attributes.attachment_link.title
Obesidad, la pandemia silenciosa que afecta a 340 millones de menores

# data[].attributes.headline
S.A. 4. El motor intern, una xarxa vital?

# data[].attributes.subject
S.A. 4. El motor intern, una xarxa vital?

# data[].attributes.body
Justificació: Som realment conscients del risc cardiovascular?

# data[].attributes.headline
S.A. 5: El reset del cos humà, com funciona?

# data[].attributes.subject
S.A. 5: El reset del cos humà, com funciona?

# data[].attributes.body
Justificació: conèixer la importància del bon funcionament dels sistemes encarregats de depurar el cos.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ministerio de Ambiente y Desarrollo Sostenible 

# data[].attributes.attachment_link.title
Todo lo que debes saber sobre la calidad del aire

# data[].attributes.headline
S.A. 6: Com pereceps el món i et mous dins d'ell? Els sentits i l'aparell locomotor!

# data[].attributes.subject
S.A. 6: Com pereceps el món i et mous dins d'ell? Els sentits i l'aparell locomotor!

# data[].attributes.body
Justificació: Consciència i foment dels bons habits.

# data[].attributes.attachment_link.title
La artrosis, una enfermedad asociada a la vejez que puede prevenirse de joven: “Es como una puerta oxidada”

# data[].attributes.attachment_link.description
La mitad de las personas mayores de 65 años sufre esta dolencia crónica que va en aumento, no tiene cura y puede ser altamente incapacitante

# data[].attributes.headline
S.A. 7: Qui mana aquí? La CPU del cos humà i les seves connexions.

# data[].attributes.subject
S.A. 7: Qui mana aquí? La CPU del cos humà i les seves connexions.

# data[].attributes.body
Justificació: concepte abstracte però de gran importància per a la salut!

# data[].attributes.attachment_link.title
Las consecuencias del estrés en el organismo (Clínica Universidad de Navarra)

# data[].attributes.headline
S.A. 8: Com es perpetua la vida humana? La funció de reproducción

# data[].attributes.subject
S.A. 8: Com es perpetua la vida humana? La funció de reproducción

# data[].attributes.body
Jusificació: és una problemática d'importància VITAL!

# data[].attributes.attachment_link.title
La pandemia más larga de la historia, cerca del final

# data[].attributes.attachment_link.description
Casi 44 años después de los primeros casos diagnosticados, las metas de ONUSIDA para reducir la incidencia del VIH parecen factibles. De acuerdo con los expertos, está más cerca el final del virus como problema de salud pública. Pero con las estrategias actuales no se puede cantar victoria: aún hay retos que, para ser superados, requieren de innovación en el abordaje de la pandemia