# data[].attributes.headline
17. sajandil arvati, et taime kasvuks piisab ainult veest.

# data[].attributes.subject
17. sajandil arvati, et taime kasvuks piisab ainult veest.

# data[].attributes.body
Inglise teadlane avastas, et taim on hapniku allikas. Katsed küünla ja hiirega.

# data[].attributes.headline
1959.aastal D. Lohmann avastas nukleosiidpolüfosfaadi (ATP) struktuuri ja funktsiooni energiavahetusele

# data[].attributes.subject
1959.aastal D. Lohmann avastas nukleosiidpolüfosfaadi (ATP) struktuuri ja funktsiooni energiavahetusele

# data[].attributes.body
Mihhail Tswett uuris rohelise lehe pigmente ja püüdis neid eraldada, kromatograafia.

# data[].attributes.body
Vaatasime kuidas Taime Füsioloogia jaguneb ja vaatasime uurimistamesed

# data[].attributes.headline
Taimefüsioloogia algas sellest, et taime kasvuks piisab vaid veest 

# data[].attributes.subject
Taimefüsioloogia algas sellest, et taime kasvuks piisab vaid veest 

# data[].attributes.headline
Richard Willstätter - määras klorofülli esmase keemilise strukturi.

# data[].attributes.subject
Richard Willstätter - määras klorofülli esmase keemilise strukturi.

# data[].attributes.headline
Kõrgem temperatuur paneb ensüümid rohkem põrkuma üksteisega ning fotosünteesi kiirus suureneb. Üle kindla temperatuuri piiri minnes aga ensüümid denatureeruvad ja fotosünteesi kiirus langeb.

# data[].attributes.subject
Kõrgem temperatuur paneb ensüümid rohkem põrkuma üksteisega ning fotosünteesi kiirus suureneb. Üle kindla temperatuuri piiri minnes aga ensüümid denatureeruvad ja fotosünteesi kiirus langeb.

# data[].attributes.body
Hans Teras

# data[].attributes.body
Taimed sünteesivad iseseisvalt taimekaitsevahendeid.
1. Iseloomuliku terava lõhnaga terpeenid - kaitsevad selgrootute vastu. Nt mentool.
2. Närvimürgid - alkaloidid kaitsevad taimi selgroogsete vastu. Nt leidub kartulis.

# data[].attributes.headline
Sahhariidid e süsivesikud ei ole suhkrud. Ning süsivesikud koosnevad süsinukust, vesinikust ja hapnikus. 

# data[].attributes.subject
Sahhariidid e süsivesikud ei ole suhkrud. Ning süsivesikud koosnevad süsinukust, vesinikust ja hapnikus. 

# data[].attributes.body
Glükoosi ja fruktoosi peab taimes alati olema stabiilses hulgas

# data[].attributes.body
Koosnevad neljast terpeeni ühikust, asuvad plastiidides. Taimedele olulised fotosünteesi abipigmendid.

# data[].attributes.body
Nukleiinhapped moodustavad DNA ja RNA

# data[].attributes.headline
Vesi on taime jaoks elukeskkond kui vett ei ole on taim ooteseisundis. Lisaks osaleb vesi paljudes keemilistes reaktsioonides nt lähteainena fotosünteesis ja lõpp-produktina nt hingamisel. Vesi kindlustab rakkude ja kudede mahtuvuse - tagab siserõhu e turgori. Estelle

# data[].attributes.subject
Vesi on taime jaoks elukeskkond kui vett ei ole on taim ooteseisundis. Lisaks osaleb vesi paljudes keemilistes reaktsioonides nt lähteainena fotosünteesis ja lõpp-produktina nt hingamisel. Vesi kindlustab rakkude ja kudede mahtuvuse - tagab siserõhu e turgori. Estelle

# data[].attributes.body
Vesi on väga tugev lahusti,
koosneb kõige levinuma oksudeerija(O) ja aktiivse redutseerija(H) aatomitest.
Vee molekul on polaarne.
Väga suur soojusmahutavus, st vee abil saab stabiliseerida keskkonda.

# data[].attributes.body
Vee transpiratsiooni intensiivistab tuul ja temperatuuri tõus.

# data[].attributes.headline
Taime õhulõhede arv on erinev. See sõltub liigist, taime kasvutingimustest ja lehetüübist. Nt Sirelil võib olla lehe alumisel poolel ühel ruutsentimeetril kuni 17 000 õhulõhet, ülemisel poolel 0 (lehed horisontaalselt). Maikellukesel on mõlemal lehe küljel u. 3000 õhulõhet (lehed vertikaalselt) 

# data[].attributes.subject
Taime õhulõhede arv on erinev. See sõltub liigist, taime kasvutingimustest ja lehetüübist. Nt Sirelil võib olla lehe alumisel poolel ühel ruutsentimeetril kuni 17 000 õhulõhet, ülemisel poolel 0 (lehed horisontaalselt). Maikellukesel on mõlemal lehe küljel u. 3000 õhulõhet (lehed vertikaalselt) 

# data[].attributes.body
vee eritumine veelõhedel(e. hüdatoodidel) kaudu lehtedest, veelõhed on sarnane ehitusega kui õhulõhed aga mitte samad

# data[].attributes.body
Taimede orgaanilise massi kuivaine: 45% süsinik, 42% hapnik, 6.5% vesinik, 1.5% lämmasik.
Anorgaanilised ühendid taimes 5-10%
Erinevates taime osades proportsioonid erinevad.

Makroelemendid: C, H, O, N, S, P, K, Mg, Ca, Fe
Mikroelemendid: B, Mn, Cu, Zn, Mo, Cl

# data[].attributes.headline
Taimetoitained – niisugused keemilised elemendid, mis on vajalikud taime kasvamiseks ja arenemiseks ning millest ühtegi ei ole võimalik asendada talle omaste funktsioonide tõttu teise keemilise elemendiga. Estelle kirjutas

# data[].attributes.subject
Taimetoitained – niisugused keemilised elemendid, mis on vajalikud taime kasvamiseks ja arenemiseks ning millest ühtegi ei ole võimalik asendada talle omaste funktsioonide tõttu teise keemilise elemendiga. Estelle kirjutas

# data[].attributes.headline
Mineraalsid toitaineid on vaja fotosünteesiks: Makroelemendid - C,H, O, N, S,P, K, Mg, Ca, Fe

# data[].attributes.subject
Mineraalsid toitaineid on vaja fotosünteesiks: Makroelemendid - C,H, O, N, S,P, K, Mg, Ca, Fe

# data[].attributes.body
Mikrotoitained- Mn, Cu, Zn, Cl

# data[].attributes.body
Fe, Zn, Cu, Ni, Mo - osalevad redoksreaktsioonis

# data[].attributes.headline
Risosfäär – taime juurtega seotud mulla piirkond. Kui taim kasvab pikemat aega ühel kohal, siis koguneb mulda vastava taime jääkühendeid. Antud piirkonnas intensiivistub taimele vastavate sümbioossete ja parasiitete organismide osakaal. 

# data[].attributes.subject
Risosfäär – taime juurtega seotud mulla piirkond. Kui taim kasvab pikemat aega ühel kohal, siis koguneb mulda vastava taime jääkühendeid. Antud piirkonnas intensiivistub taimele vastavate sümbioossete ja parasiitete organismide osakaal. 

# data[].attributes.body
Mulla neelamisvõime - on mulla võime hoida kinni tahkeid, vedelaid ja gaasilisi aineid.

# data[].attributes.headline
Päikeselt saabuv nähtav valgus käivitab taimedes protsessi, mida nimetatakse fotosünteesiks. Antud protsessi käigus talletatakse päikesekiirgus ainete keemilisse struktuuri ehk päikesekiirgus muundatakse keemiliseks energiaks. Fotosünteesi võib ühtlasi pidada elu aluseks Maal, kuna selle käigus salvestatud energiat tarbivad läbi toiduahela kõik kõrgemad organismid. Estelle 

# data[].attributes.subject
Päikeselt saabuv nähtav valgus käivitab taimedes protsessi, mida nimetatakse fotosünteesiks. Antud protsessi käigus talletatakse päikesekiirgus ainete keemilisse struktuuri ehk päikesekiirgus muundatakse keemiliseks energiaks. Fotosünteesi võib ühtlasi pidada elu aluseks Maal, kuna selle käigus salvestatud energiat tarbivad läbi toiduahela kõik kõrgemad organismid. Estelle 

# data[].attributes.body
Fotosünteesi kasutegur ja kiirus sõltuvad:
Valguse tugevusest, vee olemasolust, mineraalainetest, süsihappegaasist õhus, hapniku olemasolust, temperatuurist, erineb taimeliigiti ja fotosüntees on kiireim noortes lehtedes.

# data[].attributes.body
Fotosünteesi toimumiseks sobivaim temperatuurivahemik on 0-40C. Kõige intensiivsemalt toimub fotosüntees 20-30C juures. Fotosünteesi protsessi saab mõjutada kasvuhoones. Võimalik on muuta valgust, CO2, H20 ja mineraalainete hulka.

# data[].attributes.body
Veel huvitavat:
Maksimaalseks taime kasvuks 1000-1500ppm(parts per million) süsinikku, õhus süsinikku 409.8ppm,
minimaalne kogus süsinikku õhus taime kasvuks 150ppm. Väga olulist rolli mängivad ka valgus,
vesi, mineraalained, hapnik, temperatuur(maksimaalne fotosünteesi intensiivsus 20-30°C)
ja kindlasti ka taime liik.
1000-1500ppm süsinikku õhus inimesele juba ebameeldiv kogus.

# data[].attributes.headline
FS kasutegur ja kiirus sõltub: Valguse tugevusest, Co2 konsentratsioonist, temperatuurist, lehe vanusest 

# data[].attributes.subject
FS kasutegur ja kiirus sõltub: Valguse tugevusest, Co2 konsentratsioonist, temperatuurist, lehe vanusest 

# data[].attributes.body
Aleksander

# data[].attributes.body
Võime jagada FS valgusstaadiumi ja pimestaadiumi(pimestaadiumis toimuvad protsesid millised pole vaja valgust)

# data[].attributes.body
Fotosüsteemi biokeemia- 1sotosüsteem ja 2 fotosüsteem, algusest toimub fotosüsteem 2 ja siis fotosüsteem 1

# data[].attributes.headline
FS toimub peamiselt lehtedes, mis sisaldavad kloroplaste. Need sisaldavad omakorda pigmenti, mida nimetatakse klorofülliks, mis neelab nähtavat valgust. Kõige tugevam on neeldumine lainepikkusel 430 ja 662 nanomeetrit, millest esimene on sinine valgus ning teine punane. Estelle

# data[].attributes.subject
FS toimub peamiselt lehtedes, mis sisaldavad kloroplaste. Need sisaldavad omakorda pigmenti, mida nimetatakse klorofülliks, mis neelab nähtavat valgust. Kõige tugevam on neeldumine lainepikkusel 430 ja 662 nanomeetrit, millest esimene on sinine valgus ning teine punane. Estelle

# data[].attributes.headline
fotosünteesi tüübid on C3-, C4- ja CAM-taimede fotosüntees. Gizi Golt 

# data[].attributes.subject
fotosünteesi tüübid on C3-, C4- ja CAM-taimede fotosüntees. Gizi Golt 

# data[].attributes.headline
Mulla koostise faasid on tahke, vedel, gaasiline. -Gizi 

# data[].attributes.subject
Mulla koostise faasid on tahke, vedel, gaasiline. -Gizi 

# data[].attributes.headline
Mullavee liigid on gravitatsioonivesi, kapillaarvesi, füüsikaliselt seotud vesi, keemiliselt seotud vesi 

# data[].attributes.subject
Mullavee liigid on gravitatsioonivesi, kapillaarvesi, füüsikaliselt seotud vesi, keemiliselt seotud vesi 

# data[].attributes.headline
Hingamise ja fotosünteesil saab vahet teha: tuleb ära märgata näiteks, et fotosünteesis on vesinikukandjaks NADH ja hingamises on siis NADPH. See on üks võimalus, kuidas eksamil aru saada, mis pilt võib olla. 

# data[].attributes.subject
Hingamise ja fotosünteesil saab vahet teha: tuleb ära märgata näiteks, et fotosünteesis on vesinikukandjaks NADH ja hingamises on siis NADPH. See on üks võimalus, kuidas eksamil aru saada, mis pilt võib olla. 

# data[].attributes.body
Aleksander

# data[].attributes.headline
Bioloogilise ja keemilise oksüdatsiooni erinevuseks on kiirus ja ensüümide osalemine

# data[].attributes.subject
Bioloogilise ja keemilise oksüdatsiooni erinevuseks on kiirus ja ensüümide osalemine

# data[].attributes.body
Aleksander

# data[].attributes.headline
Taimede puhul eristatakse pimedushingamist  ja valgushingamist- Gizi 

# data[].attributes.subject
Taimede puhul eristatakse pimedushingamist  ja valgushingamist- Gizi 

# data[].attributes.body
Sergei

# data[].attributes.body
Rakuhingamise lõpuks on saagikus 38 ATP'd

# data[].attributes.body
~1/3 lagundatakse hingamise protsessis, kui ei jätku sahharideid, siis kasutusele tulevad haped (glüoksülaaditsükkel)

Katerina

# data[].attributes.headline
Autotroofsus – taimed kasutavad biosünteesiprotsessides peamiselt valguskiirguse energiat. Gizi 

# data[].attributes.subject
Autotroofsus – taimed kasutavad biosünteesiprotsessides peamiselt valguskiirguse energiat. Gizi 

# data[].attributes.headline
Hingamise tähtsus seisneb:1) energia vabanemises (füsiol.-biokeemilistele protsessidele kättesaadavaks muutmises, ADP↔ATP);2) arvukate vaheühendite tekkes (uuteks sünteesideks reageerimisvõimelise lähtematerjali loomine);3) universaalsuses - taime - ja loomarakkude hingamisel põhimõttelisi erinevusi pole;4) ainevahetuse sidumine ühtseks tervikuks ning pidev raku koostisainete uuendamine (näit.,sahhariidid↔rasvad, on valke, mille vanus on vaid mõni tund). Estelle 

# data[].attributes.subject
Hingamise tähtsus seisneb:1) energia vabanemises (füsiol.-biokeemilistele protsessidele kättesaadavaks muutmises, ADP↔ATP);2) arvukate vaheühendite tekkes (uuteks sünteesideks reageerimisvõimelise lähtematerjali loomine);3) universaalsuses - taime - ja loomarakkude hingamisel põhimõttelisi erinevusi pole;4) ainevahetuse sidumine ühtseks tervikuks ning pidev raku koostisainete uuendamine (näit.,sahhariidid↔rasvad, on valke, mille vanus on vaid mõni tund). Estelle 

# data[].attributes.headline
1955. aastal Melvin Calvin´i teooria süsinikdioksiidi ehk süsihappegaasi ehk CO2-e redutseerumise kohta fotosünteesi reaktsioonitsüklis. Estelle

# data[].attributes.subject
1955. aastal Melvin Calvin´i teooria süsinikdioksiidi ehk süsihappegaasi ehk CO2-e redutseerumise kohta fotosünteesi reaktsioonitsüklis. Estelle